204 



ansee Urindvaanerne som Gjerningsmaendeno, men jeg maalle soge 

 disse blandl en langt senere Befolkning. Saafremt neinlig Hav- 

 stokkens Bedaekning med disse store, og som del synes, fiskede 

 Blaamuslinger kun fandtes langs med de kalkrige Fjordskraenler, 

 kunde man taenke sig, at da disses stcile Skraaninger maatte give 

 let Adgang til Kalkmassen, havde man maaskee i a^ldgammel 

 Tid , forend man forstod at grave egenllige Kalkgruber, taget 

 Kalk overalt langs Skraenterne, og at Kalken var bleven braendt 

 lige under disse paa Havstokken, hvorfra den tillige var 

 s^a let at bortfore tilsoes. ^ Man kunde derved foi'klare sig 

 Oprindelsen baade til Kulfarven og Kulbrokkene og til de sprukne 

 halvglasserede Flintnyrer, som aldeles ligne dem, der findes ved 

 vore Kalkovne; og de sammenbragte Muslinger kunde man taenke 

 sig at have udgjort en Del af de ved Stranden arbeidende Kalk- 

 braenderes Fode. Paa et Sled i Nserheden af Refsba^k baerer vir- 

 kelig Foden af Skraenterne hyppige Maerker af aeldre Indgrav- 

 ninger og gjengiver, men rigtignok i del meget Smaa, hvad Flad- 

 bjergbakkerne frembyde efter en saa meget storre Maaleslok; i 

 disse Bakker bar der nemlig siden umindelige Tider vaeret store 

 og rige Kalkbrud, som have foraarsagel slorarlede Forstyrrelser 

 i Bakkerne og have givet dem et meget maerkvaerdigt og frem- 

 medt Udseende. Denne Tydning af del Forefundne giver jeg iovrigt 

 kun fordi jeg ingen naturligere bar kunnet finde, og for at henlede 

 den Opmaerksoinhed paa Havstokken og dens Muslinger, som de 

 visseligen fortjene. 



Jeg kommer nu til at omlale de Arbeider, Comiteen bar 

 udfort her i Sjaelland og som for det forste have bestaaet i den 

 Revision, hvilken vi have underkastet alle de Punkter ved Issefjorden, 

 som vi ikke havde besogt, siden vi vare komne til en endelig og 

 fast Anskuelse om Opdyngningernes Natur. 



Vi have overbevist os om, at de i vore tidligere Beretninger 

 omtalte Forhold ved KattingevxBrk, Bilidtj Herslevpynt og Lang- 

 tvedfcerge ulvivlsomt godtgjore, at Urfolkene korlere eller laengere 

 Tid have opholdt sig paa disse Sleder og som Minder om deres 



