33 



han enkelte franske Skikke, der behagede ham; thi skjondt ban 

 aldrig-, som Thorlacius, var fransksindel eller Beundrer af Na- 

 poleon i polilisk llenseende, saa var han dog meget indtaget 

 af del Selskabelige hos Franskmajndene. Medens han logerede 

 hos'Nyerup, gav han saaledes undertiden franske Chokolade- 

 Dejeuneer for sine Venner. Thorlacius, Miiller, I. W. Hornemann, 

 Nachtegall, Werlauft o. A. samledes ved saadan Leilighed hos 

 ham^^. 



Nyerup havde imidlertid allerede offentlig bebudet^- del i 

 Frankrig udkastede Skrift om Philip August og Ingeborg, og det 

 udkom i Sommeren 1801. Denne Afhandling var vistnok udar- 

 beidet med Critik, LaBrdom og omfattende Benyltelse af de fran- 

 ske Bibliolhekers Skatte; men hvad der dog allermeest charac- 

 teriserede den, var en vis fransk Lethed og Ziirlighed, der endnu 

 ikke allevegne nalurligt havde ladet sig forene m6d Moders- 

 maalels nordiske Aand, og derfor hist og her gav Stilen et 

 noget fremmed Anstrog. Dette laerde Skrift gjorde ikkedesto- 

 mindre megen Lykke: det laestes som en Moerskabsbog, og gav 

 Exemplet paa en Forening af Grundighed og Smag, som var 

 sjelden dengang, og allid vil blive det. 



Endelig vilde En gels to ft ogsaa i delte Aar forste Gang 

 forsoge sig som academisk Docent. I Sommersemestret 1801 an- 

 meldtc han Forelaesninger over nordiske Anliquiteter som Ind- 

 ledning til et Foredrag over Fa^drenelandels Historie, og da de 

 i dette Halvaar udentvivl ikke kom island, gjentog han Anmel- 

 delsen^'*^ ogsaa for det folgende, ligesom han samtidig tilbod 



11 Meddelelse af Samtidig. Neumann var borte: blev allerede i De- 

 cember 1799 Praest i Norge. — 12 Laerde Efterr. 1800. No. 31 , S. 489, 

 altsaa i Slutningen af Juli 1800, eller nogle Ug'er efter Engelstofts Hjemkomst. 

 — 13 Den lyder dog ikke ganske eens i Lectionscatalogern e. I Som- 

 mersemestr. 1801 hedder det: succincla antiquitatum domesticarnm ex- 

 po«a"o.* jvfr. Univ. Jo urn. IX. 86. ; i Vintersemestr. 1801—2 deriraod: res 

 publica et privata veterum Scandinavorum. Men det er dog vist samme 

 Foreifesning. 



3 



