38 



Monster indlcdcde og indbod Engelstofl som Professor ved 

 saerlige Skriftor til sine forste ForelaDsninger: i Foraarel 1803 

 udgav han i denne Aniedning en Afliandling de pretio litcraruin 

 Romanarum nostra a?lale rite sBStirnando, og i Efleraaret en 

 kort systematisk Oversigt over Indholdet af den anrneldte Fore- 

 laesning over de hisloriske Videnskabers Encyclopgedie. Det 

 forste af disse Skrifter blev i en noget stodende Hofmesler- 

 Tone bedomtaf Professor Niels Schow'\ der udenlvivl bar an- 

 seet Historikerens latinske Skriveovelser for et Slreifelog ind paa 

 Philologernes Gebet, og besynderligt nok havde endeel at ud- 

 saelle paa En gels tofts latinske Stiil-"'; men det fandt paa 

 andre Sleder megel Bifald og blev endnu over en Menneskealder 

 senere erindret med Berommelse-'. Det andet Skrift turde vel 

 vaere maerkeligere som et Bidrag til Kundskab om Forfatterens 

 davaerende videnskabelige Udvikling end just ved sigsclv. I hiin 

 Oversigt vare nemlig ikke alene samtlige statisliske Discipliner i 

 slort Omfang optagne, men det hele System af disse var derhos 

 ordnet paa en Maade, som endnu ingenlunde var almindelig i 

 de dengang brugte Compendier af den Achenwallske Skole, om 

 end Schlozer allerede havde viist Veien til en mere frugtbar 

 Behandling-^ Overhovedet yttrede Engelstoft lidlig Forkja3r- 

 lighed for de politiske og oconomiske Videnskaber, og han 

 Iseste i Aarene 1804—1806 beslandig over Slatistiken, skjondt 

 Kjerulf til samme Tid holdt lignende Foredrag. 



Engelstofts academiske Forelaesninger vandt sa?rdeles Bi- 

 fald. Til deres almindelige Character horte ikke saameget en 



25 LffiideEfterretn. 1803, S. 423-47 og 467-477. - 20- Recensio- 

 nen er nok ogsaa rettet mod Thorlacius; thii Indledningen doIeresoverUniver- 

 sitets-Programmernes tiltagendc Slethed, siden Baden ophorte at skrive dem, 

 hvorhos den Saetning fremsaetles, at Programmers Forfcerdigelse aldrig skulde 

 overlades unge Mtend. — 27 Blev ovcrsat i Eger ia I. 2. S. 398 fg. Jvlr. 

 Ost's Materialier III. (1837) S. 971, hvor det kaldes: Engelstofts gyldne 

 Afhandling. — 28 Acta Consistorii ad 4 Octbr. 1803 vise, at Engels- 

 toft erholdt fri Tryk til denne Afhandling. 



