39 



Masse af nye Oplysninger, en udforlig Fremstilling af Enkellhe- 

 derne eller en omfattende Benyttelse af alle de Data, som Li- 

 leraturens mere forborgne Skatte kunde tilbyde, som snarerc 

 noget saerdeles Opvaekkende, der satte Tilhorerne levende ind i 

 Situationen og spa?ndte deres Opmserksomhcd ved nye Syns- 

 maader, Reflectioner og historiske Paraleller. Historien var ham 

 en Viisdomslajre i Exempler, et indlraengende Vidnesbyrd om en 

 hoiere moralsk Verdens-Styrelse, og ban gjentog oftere de Ci- 

 ceronianske Ord: Historia est testis temporum, lux veritatis. vita 

 memoriae, magistra vitee, nuncia vetustalis-^. Derfor fremhaj- 

 vede ban saa gjerne det Laererige i Historien, anbefalede at 

 soge Idealer for sin Livsplan isser i den graeske og romerske 

 Oldtid, og lagde ingen Skjul paa, at den yngre Plinius var 

 bans eget"'^'\ Ogsaa Forelaesningernes Form bavde noget Piquant: 

 bine Reflectioners Resultater bleve ofte givne i sententiose Ud- 

 sagn, snart af de gamie Classikere'^^, snart af den nyere franske 

 Pbilosopbie, og derbos med en Livhgbed, der syntes at naerme 

 sig Improvisering, og en vis Numerositet, der stundom gik over 

 til virkelig Veltalenbed. Dette sidste blev dog mere bemaerkel, 

 naar man Iseste de paa bans Collegier nedskrevne Hefter, end 

 strax under det mundtlige Foredrag, fordi Engelstoft i sin 

 Omsorg for en smukForm oftere sogte efter Udtrykket og stand- 

 sede i Talens Lob. Men boist tillraekkende vare bans Forelaes- 

 ninger altid, saalaenge ban bevarede sine Aandskraefler usvaek- 

 kede. 



29 Cic. de Oral. II. 9. — 30 Univ. Ann. 1808. II. 262-65, — 

 31 Hyppigt f. Ex. af Virgilius, der er saa rig paa saadant. Det er derfor 

 ogsaa ganske nuerkeligt, at Engelstoft, der ellers ikke, som Thorlacius, paa 

 deres Reise og isaer under Opholdet i Paris kjobte synderlig Boger, dog alle- 

 rede fire Dage efter Ankomsten til Paris kjobte sig denDidot she Virgil paa 

 bedste Papir, net indbundet, for een Krone, som det hedder i Thorlacii Dag- 

 bog ved den 14 Novbr. Selv Bindet om denneBog bavde ban forliebet sig i: 

 da ban vilde bave et ret smukt Exemplar af sit Priisskrift om Qvindekjonnet, 

 skrev ban d. 27 April 1799 fra Bordeaux til Tborlacius i Paris og bad bam at 

 lade det indbinde „i gront Bind med forgyldt Snif-, ligesom den Virgil, 

 jeg kjobte hos Didot^', 



