42 



disse en ganskc ny over dc slatisllskc Disciplinors Encyclo- 



psedie. 



Del vidcnskabelige Udbytle af denne korte Sommerreise 



indskrsDnker sig, forsaavidt del er offenlliggjort, alene til hiin 



lille Notits oin Sludentercorpsel i Wien. Derimod havde Mol~ 



denhawer ined sin seedvanlige Omsigt sorget for, at En gels - 



tofts Ophold i Italien kunde komme det Store Kongeligc Bi- 



bliothek lilgode. En ge 1st oft erhvervede nemlig for en Sum 



af omtrent femhundrcde Rigsdalor Courant i Venedig, Florents 



og Rom paa fordeelagtige Belingelser en stor Deel Va^rker hen- 



horende til den italienske Literatur, saavel Fortsa^ttelser afRajk- 



ker, som Bibliolhekel allerede havde, som Boger, det hidtil 



ganske savnede, og deriblandt adskillige, som ikke mere vare 



at erholde i Boghandelen*^. 



IV. 



Imidlertid modnedes den laenge paataenkte og forberodte 

 Plan til et eget Deparlemenl for det Iserde Underviisningsvaesen. 

 Hertugen af Augustenborg, som Praeses i den hidtil bestaaende 

 Commission, onskede Oprettelsen af et selvstaendigt Regjerings- 

 Collegium idetmindste for det laerde Underviisningsvaesens Be- 

 styrelse, og det kan efter bans og Moldenhawers Forhold til 

 Engelstofl ikke omtvivles, at ban i mange Henseender be- 

 nyttede dennes ved Studium og Erfaring erhvervede og pro- 

 vede Indsigter. Cancelliepraesidenten Kaas, Hertugens sladige 

 Modstander^, synes at have villet afva?rge Udforelsen af dcnne 

 Plan og holde det la3rde Underviisningsvaesen ligesom hidtil 



medes Studeiiiiger i Paris i det 12 og 13 Aarhiiudiedc — iSkand. Mus. 1802, 

 V. 54—94. 1 det mindste er den fdlgende Afhandling af Host fSrsl tiykll804. 

 — 40 Werlauff Bibl. Histor. S. 258. 



1 See mine Actm. Bidrag t. Danm. Hist. I. 72-73. 316. 



