123 



over den jordiske Haeders Intelhed, og folte, at han snart skulde 

 folge denne saa kraflfulde Collega. Delte sidsle Oieblik koin 

 Fredagen den fjortende Marts om Formiddagen Klokken ti. Han 

 var dengang i del syvoghalvfjerdsindstyvende Aar. 



Som En ge 1st oft forud havde beslemt, blev han-i al Stil- 

 hed, kun fulgt af sin Son, Svigerson og Svoger, den folgende 

 Torsdag Morgen den tyvende Marls fori til Assislents-Kirke- 

 gaarden. Der hvile bans jordiske Levninger. En glat Mar- 

 morsteen betegner Stedet uden anden Indskrifl end bans Navn, 

 bans Fodselsdag og bans Dodsdag^^ 



31 Ogsaa delte var noiagtigt efter bans egen Forskrift. M^dd. 



' /"^ Efterskrift. ^^- -- 



Til Side 4 5. Det var, f 6 rend Engelstoft flyltede til Nyerup paa Re- 

 geiitsen, at han en Tidlang boede i Farvegaden paa hSire Side fra Raadhuus- 

 strjedet, enten paa Hjornet af HestemollestraBde eller i det naeste Huus fra 

 Hjornet, lios en Capelmusicus. Derpaa boede han hos Nyerup, indtil han strax 

 efter sit Bryllup etablerede sig i Husetpaa Hjornet af Raadhuusstraede og Far- 

 vegaden Nr. 24 (ikke 42), hvilket Huus nu, siden Kjobenhavns nye Numere- 

 ring i Aaret 1806, er blevet til Nr. 145. 



Til Side 100. Engelstoft var ikke Kasserer ved den Rosenkroneske 

 Stiftelse efter Grevinde Rosenkrones Dod ; det var, medens hun levede, at han 

 som hendes Lavvaerge havde hendes betydelige Penge-AfFairer i sine Hsender. 



Til Side 103. Det Kongelige Rescript af syvogtyvende August 1840 er 

 ikke udstedet fra Fohr, hvorhen Kongen endnu i dette Aar ikke kom, men fra 

 Alton a, hvor han dengang opholdt sig. Den femte August var Kongen i 

 Aabenraa, og det raaa have vajret der eller etsteds i Njerheden, at han den 

 naeste Dag tog et Bad. — • Hvad der ledede Kongens Valg paa Engelstoft, skal 

 iOvrigt ikke have vaeret Meningen om dennes Evner til i den Alder at kunne 

 forestaae Universitetsdirectionen, men snarere det Onske at have denne Plads 

 forelSbig besat med en Mand, der uden at fole sig kraenket kunde traede til- 

 bage for en Anden, naar Kongen fandt en saadan efter sit Hoved. 



