46 



kun expedere Collegiels Beslulninger, og mcd Hensyn dertil be- 

 sad han i hoi Grad de fornodne Egenskaber. Han havde af 

 Naluren ualmindelige Gaver ikke alene lil en klar og bestemt 

 Fremstilling paa Papiret, men han forstod tilhge at udtrykke 

 sig med en Lelhed og wSmag, som han saaledes overforte til 

 Forrclningssproget, at Udfajrdigelserne fra Universiteletsdirec- 

 lionen gjennem bans Bureau af kyndige Maend bleve anseete for 

 Monslre i Embedsslilen ^^. 



Men En gels to ft var i Virkeligheden som Bureauchef 

 moget mere end simpel Expedient. Hans personlige Forhold 

 lil Hertugen, saavelsom til Mailing og Moldenhawer, bans alsi- 

 dige videnskabelige Dannelse, bans paa Erfaring grundede 

 Kjendskab baade til Universilelet og Skolevasenet sikkrede bam 

 allerede i denne Periode en meget betydelig Indflydelse paa 

 Direclionens Beslulninger og Foretagender. Der var dengang 

 Meget at skabe fra Nyt af; Ihi man var midl i Reformernes 

 Tid. Regjcringen selv var sserdelcs opmaerksom paa Underviis- 

 ningsva^senets Forbold og Fremgang ogsaa i andre Lande for 

 deraf at henle Raad og Vink lil Efterligning eller Advarsel, 

 og Tborlacius idetmindste havde lilligemed den offentlige Un- 

 derslottelse, han nod under sin Udenlandsreise, faaet den For- 

 pligtelse at indsende Beretning om Skoleunderviisningens Til- 

 stand i de Lande, han besogte ^K Er det end uvist, om der havde 

 paahvilet Engelstoft en lignende Pligt, saa er det dog vist, 

 at han paa sine Reiser, som abnede ban den Fremtid, der ven- 

 tede ham, med saerdeles Opmserksomlied havde betragtet og sat 

 sig ind i Organisationen af de videnskabelige Anstalter^^ Han 

 vedblev siden gjennem Literaluren at foroge og udvide den 

 Kundskab, som han paa Stederne selv ved Erfaring havde 



i.j Om bans Theorie deraf— nedenfor. — H B. Thorlacius, Efter- 

 retn. om Undeiv. Tils land i Dfipart. S. 4. — 15 Brevene i Neu- 

 manns Heiseiagttagelser rundt om f. E. I. 38 fg. 267 fg. 275 o. s. v. 



