232 



dcr fik Leilighed til el sligt Ophold, har gjort del Indlryk, at, 

 hvilken Bane Schumacher end havde valgt sig, vilde han dog sledse 

 v«re konimen til at spille en overordnet Rolle. Thi Schumacher 

 var ikke alene den beromte Astronom; ligesom Omstaendighederne 

 havde bragt ham til at gjennemgaae den juridiske Skole, saaledes 

 havde egen Drift fort ham frem i flere andre Retninger. Han var 

 en grundig Kjender af den classiske Philologie, var vel bevandrel 

 i den nyere Literatur, talte eg skrev de vigligste Sprog nied 

 sjelden Lethed, var en correct Tegner, og med disse og flere 

 andre Kundskaber og Faerdigheder forbandt han en levende Skjon- 

 hedssands, som sporedes overalt hvor han kunde udove nogen 

 Indflydelse paa Formen, som gav bans Stiil Elegants, bans Tegning 

 Smagfuldhed, bans Haandskrift Ziirlighed, som ikke alene aaben- 

 barede sig i bans Observalorium, men i bans buuslige Indretnin- 

 ger, ja naesten i enhver Gjensland, hvoraf han i det daglige Liv 

 beljente sig, og gav bans Holdning en Fiinhed og Vaerdighed, som 

 i Forbindelse med bans kloge Oie og skarpt praegede Ansigtstraek 

 uvilkaarligt fremkaldte Forestillingen om en baade ved Evner og 

 Livsstilling udmaerket Mand. Og laegger man nu hertil, at ban 

 under sin Betragtning af Verdensbygningen ingenlunde havde for- 

 glemt at iagltage Menneskene, at ban meget vel vidste, hvorledes 

 der kunde indvirkes paa de forskjellige Characterer, og at det 

 ikke kunde stemme med en saa praktisk Natur, at lade en slig 

 Kundskab ubenyttet, saa vil det forstaaes, at den Tillraekning, som 

 Schumacher udovede, langtfra at tabe sig ved det personlige 

 Bekjendlskab, meget mere, i Lighed med enhver aegte Naturkrafl, 

 vandt i Slyrke jo naermere man kom dens Udspring. 



Ligesom Schumacher ved det her ombandiede Tidsskrift skaf- 

 fede Astronomerne en beqvem Leilighed til Meddelelser af mindre 

 Omfang, saaledes sogte han ogsaa at letle dem Bekjendtgjorelsen 

 af storre Arbeider ved Udgivelsen af „astronomische Abhandlun- 

 gen", af hvilket Vaerk der dog kun udkom tre, men indboldsrige 

 Hefler. lovrigt udgav ban tvende periodiske Vaerker, nemlig fra 

 1822—1838 nauliske Ephemerider, og fra 1836—1844 bans 

 „astronomisches Jabrbuch", der naermest var beregnet paa ved 

 Hjelp af en populaer Fremstilling at udbrede astronomisk Kundskab 



