^ 230 



enkelte Afsnil i Storrelse ikke overskred Maalet af de sredvanlige 

 Tidender: en Idee, der, som bekjendt, i den Grad fandt de Ved- 

 kommendes Bifald, at del ikke alene blev Schumacher muligt at 

 udgive denne Journal uden nogensomhelsl Afbrydelse, men at han 

 ogsaa oplevede at see den benyllet som Meddelelsesmiddcl for 

 Astronomer af alle Nalioner. Kan nu end dette, for Astronomien 

 ligesaa heldige, som i Journalislikens Historie mserkelige Resultat 

 maaskee lildeels forklares derved, at der, da Schumacher begyndle 

 denne Virksomhed, ikke gaves noget andet Organ for Meddelelser 

 af den anforte Art, der kunde frembyde nogen betydelig Concur- 

 rence, ligesom ogsaa derved, at de Principer for den prakliske 

 Astronomic, til hvilke Schumacher havde sluttel sig, efterhaanden 

 vandt en almindeligere Indgang, saa er det dog ligesaa sikkert, 

 som det ved flere Leiligheder og paa flere Maader er blevet 

 anerkjendt, at Schumachers personlige Egenskaber i denne Hen- 

 seende have udovet en alle andre Omstapndigheder overveiende 

 Indflydelse. Medens nemlig Schumacher baad'e ved det Overblik, 

 han havde over sin Videnskab, og ved den Lelhed, hvormed han 

 salle sig ind i enhver af dens enkelte Dele, blev island til med 

 Sikkerhed at udove den Kritik, som Redaclionen paalagde ham, og 

 medens bans fine Folelse stedse lod ham finde den meest passende 

 Form for denne Kritik, var iovrigt bans Charakteer saa praklisk, 

 at han ikke kunde finde sig tilfredsstillet ved at forholde sig paa 

 en blot negativ Maade med Hensyn til de mindre fuldkomne 

 Arbeider, men stedse folte en Drift til at alhjelpe Manglerne, og 

 overhovedet til at fremme enhver Bestraebelse, om hvilken han 

 antog, at den med behorig Understottelse kunde komme til at 

 bringe Videnskaben nyttige Frugler. Det er udenlvivl denne Ten- 

 dents, der bar havt den afgjorende Indflydelse med Hensyn til det 

 Forhold, hvori han selv, og derved ogsaa bans Journal kom til at 

 staae til Astronomerne. Thi den fra bam udgaaende Impuls fik 

 naturligviis ikke blot den Virkning at tilfore „Astronomische Nach- 

 richten" Arbeider, som i Mangel af denne Impuls vilde vsere ude- 

 blevne, men den havde ogsaa tilfolge, at han selv efterhaanden af 

 Astronomerne blev betragtet som Den, til hvem de i modende Til- 

 faeldc med Tillid kunde henvende sig om Raad og Bisland, og 



