138 



og Folkeslammers Oprindelse, aeldsle Tilvaerelse, Vandringer og- 

 Erobringer — naar man her enten blot befinder sig i Sagnli- 

 dens Dunkelhed og Da)miing; eller naar man maa soge del 

 lidligsle historiske Lys i Kilder, som lilhore fremmede Anna- 

 lisler, og Forfatlere, der skrev i andre Sprog, under megcl 

 forskiellige Civilisations- og Cullurforhold. Saadanne Meninger 

 kunne enten vaere virkelig byggede paa nye, lilstraekkeligt grun- 

 dede Opdagelser i Historiens Kilder, og forliene da i alle Hen- 

 seender Opmaerksomhed, som Udvidelse af den historiske Viden- 

 skabs Stof; eller i det mindste som Aniedninger til nye kriti- 

 ske Sludier og Forskninger. Men, de kunne ogsaa vaere meer 

 eller mindre lose og ubefaestede Gietninger, eller hypolhetiske 

 Forudsaetninger, som undertidcn vcd deres overraskende Nyhed 

 kunne faae et Slags forbigaaende Virkning, og vinde Indgang 

 i en slorre eller mindre Kreds, ved den Kia?khed og tilsynela- 

 dende Auctoritet hvormed de fremtrajde. 



Nyligen er, i et af vore Dagblade, fremsat en Indvending 

 imod Hr. Inspecleur Worsaa's nyeste Vaerk: „Minder om de 

 Danske og Normaendene i England, Skotland og Irland", (Kbh. 

 1851) hvormed man har villet omstode en gammel, almindelig 

 anlagen, saavel paa Tradilionen i de aeldste historiske Kilder, som 

 paa Sprogforholdene, grundet Forestilling om Englands Befolk- 

 ning, fra det 5le, 6te og 7de Aarhundrede; efteral Landets 

 oprindelig celtiske eller brilliske Indbyggere vare blevne over- 

 vundne, underkucde og fortraengte — tildeels paa en Maade 

 udsleltede ved en Folkeblanding med de indvandrede Erobrere, 

 dcr horte til den store germaniske Stamme. Det er bekiendt, 

 at nogle af det engelske Folks aeldste Traditioner, i Saerdeleshed 

 saaledes som de forekomme i Bedas angelsaxiske Kirkehistorie, 

 (han levede fra 672 til 735) lade disse Britaniens aeldste Erobrere, 

 under de tre Stammenavne, Saxer , Angler og Jyder, udgaae 

 fra Nordtydskland, og fra den jydske, eller efter en tidligerc 

 Renaevnelser, den cimbriske Halvo. Deter ligeledes Enhver 

 bekiendt, at efteral Landets britiske Indbyggere vare bragtc 



