151 



slemt godtgjore, at denn^Plet fortrinsviis har vaeret bebyggel 

 af Nordboere. I Udkanlen af en slor Skov, „la londe" kaldet 

 (i gamle Documenter „]unda", formodentlig Lunden) ligge her 

 Landsbyerne Thuit-Anger, Thuil-Signol, Thuil-Simer, Thuit-He- 

 berl og Thuit-Hagron, alle med det nordiske Stedsnavn Thuit 

 eller Tvede, som her ufeilbarllg belyder opdyrket Skovland. 

 Hvor staBrk den nordiske Bebyggelse ude ved Havet, t. Ex. i 

 Bayeuxegnen, maa have vserel, kan man skjonne alene deraf, 

 at der i Arrondissementel Bayeux deels er og deels har vaerel 

 over 50 Sledsnavne med den nordiske Endelse „delle'' eller deel. 

 Saa lalrige som Sledsnavnene ere i Normandiet, saa spar- 

 somme ere de nordiske Ord, der ere levnede i Folkesprogel. 

 I gamle Documenter fra det lite, 12te og 13de Aarhundrede 

 isaer finder man endnu adskillige, hvoriblandt flere meget maer- 

 kelige og charakterisliske. Blandt de gjsengse Drikke i Nor- 

 mandiet i den lidligere Middelalder naevnes saaledes foruden 

 01, der var meget yndet af Normannerne lige til det 16de, 

 17de Aarhundrede, ogsaa endnu „medum", som hidtil har vaeret 

 uforklarlig for de franske Lserde, medens det for os er fuld- 

 kommen klart, at det ligefrem er Mjod. At 01 og Mjod blev 

 drukket af Nordboernes Efterkommere , vil man vistnok finde i 

 sin Orden. I flere af de hervaerende store Handelsstaeder (Caen, 

 Rouen, Dieppe &c.) var der ogsaa tidligere Selskaber af de 

 saakaldte, „franc-brements^, der oprindelig vare en Slags her- 

 lugelige eller kongelige Tjenere, men som tillige havde Pri- 

 vilegium paa at udlosse Skibsladningerne, og besorge alle saa- 

 danne Forrelninger ved Havnene. De vare meget ansele Folk, 

 som regnedes iblandt Byens Functionaerer , de udgjorde et be- 

 stemt Anlal og havde Ret til ved forefaldende Vacance at su- 

 plere sig selv. I de aeldste Documenter kaldes de bestandig 

 y^herman^ og det er vistnok ikke nogen dristig Slutning, at 

 dette for de normanniske Forskere aldeles ubekjendte Ord, er 

 det nordiske ^baeremand", isa^r da dette saa bestemt belegner 

 de Forrelninger, der paalaae berman'en. Laengere ned i Tiden 



