152 



er det gaaet over til at hedde ikke'tillene bremenl, men ogsaa 

 ^brument" og der findes endnu Here Familier her, som ba;re 

 detle Navn. Forrcslen er det ikke sjeldent at tra?ffe garnle 

 nordiske Ord netop paa Ting, der angaae Skibsfart og Fiskerie. 

 I det 12te og 13de Aarhundrede havde Fiskerne paa flere 

 Steder af Normandiets Kyst dannel Selskaber for Hvalfangsten 

 under Kysten. Denne Fangst synes at have vaeret meget be- 

 tydelig, og man finder flere Gavebreve fra disse Fiskere til 

 Kloslre og Kirker. I eet af disse Breve kaldes Medlemmerne 

 af et saadant Selskab: ,^Wautnans^ aabenbart Pluralisformen af 

 „Walman" (Hvalmand): Wal er i Pluralis blevet til Wau, lige- 

 som f. Ex. hyppig Dal til Dau. Yderligere Beslyrkelse paa Rig- 

 tigheden heraf fik jeg i et andet gammelt Document, hvor der 

 ogsaa neevnes en heel Deel Fiskere, tildeels med nordiske 

 Navne (som Anschitillus eller Asketil), og hvor der tilfoies: „et 

 omnes alii, qui sunt in Valseta^ Hvalhuset eller Hvalselskabel. Paa 

 Seinen bar man fremdeles til vore Dage benaevnel de Steder, hvor 

 man havde nedrammet Paele for at la^gge Gam til Fiskefangst: 

 y^Gorts^, eller Gaarde, ligesom hos os Laxegaarde og Aalegaarde. 

 Det nordiske Ord ^Gaard" traeffes ogsaa i Normandiet i det 

 gamle „fisigard" eller Fiskegaard ved Dieppe, og i „vingarl" 

 eller Viingaard ved Bayeux^ samt i de endnu brugelige Sleds- 

 navne Auppegart og Epegard (eller ^Eblegaard}, som i gamle 

 Documentor skrives ^Appelgar." 



Med Undtagelse af Ord som „Varech" eller Vrag, „tangue" 

 eller Tang, „homme" eller Holm (i gamle Documentor hulmus), 

 „bec" en Baek, bar jeg forresten hidtil ikke i Folkesproget kunnet 

 opdage andre reent nordiske Ord, end „bru" og „bruman" (Brud . 

 og Brudemand eller Brudgom) , der endnu ere 1 almindelig Brug 

 i Normandiet. Derimod gives der en Ma^ngde Folk saavel paa 

 Landet, som i Staederne, der have nordiske Familienavne. 1 de 

 aeldste Dokumenter finder man, at Normannerne paa nordisk Viis 

 have kaldt sig Son eller Daller af den og don, paa Latin I. Ex. filius 

 Turgot, filia Flavardi, hvorfra de normanniske Navne paa Fitz, der 



