154 



nerne ikke alene have indfort i Normandiet den nordiske Mynl- 

 benaBvnelsc »Mark", hvilket dc som bekjendt ogsaa gjorde i 

 England, men at endog Markva?glen allerede i Aarene 1060 — 

 1108 blev saa almindelig udbredt i hele Frankrige, at Marken 

 som Mynteenhed kom lil at Iraede istedelfor den gamle franske 

 Livre, ja at den paa nordisk Yiis blev deelt i 8 Unzer (i Norden 

 i 8 Orer), medens Livren forhen havde vaeret deelt i 12 Unzer. 

 Det var folgelig en gjennemgribende Forandring i hele del 

 franske Mynlsystem, der ikke kan have vaeret gjennemfort, uden 

 at der i Forveien maa vaere foregaaet en stadig og overveiende 

 Handelsindflydelse fra Normandiet af. De normanniske Laerde, 

 for hvem denne Anskuelse er fuldkommen ny, ere ikke blot 

 gaaede ind derpaa, men have endog gjort mig opmaerksom paa 

 adskillige uomtvistelige hisloriske Kjendsgjerninger, der vise, 

 at Marken i Frankrige forslegang naevnes netop i Normandiet. 

 Med Hensyn lil Sporgsmaalel om, hvorvidt Normandiet vaesent- 

 ligsl er bleven befolket af Nordmaend eller Danske, afgive 

 Sledsnavnene maerkelige Vink. Trods alle Efterforskninger er 

 det ikke hidlil lykkedes mig at finde et enesle Stedsnavn, der 

 ender paa -bolsladr, buster, -host eller paa -stadr, -ster, hvilke 

 Endelser, som jeg tidligere har godtgjort, netop ere charakteri- 

 sliske for de norske Bosaeltelser i Nordskolland, paa de skotske 

 Oer og i Irland. Derimod have alle Sledsnavnene de samme 

 Former og Endelser, som i det danske Nordengland (nalurligviis 

 dog med den Forskjel, at de her hyppig have den franske 

 Endelse ville (af det lalinske Villa) foiol lil et nordisk Navn) 

 t. Ex: isaer -by -thorp, -thuit (eller -tvede), -gard -holm, -boeuf 

 („bod«), -fleur (-„flol« eller »fliot«), -nses, -ey -lot eller toft 

 o. s. V. Jeg er derfor nu saare lilboielig lil at Iroe, *at de 

 oprindelige, forberedende Bosaeltelser af nordiske Maend i Nor- 

 mandiet, paa Kysterne og ved Floderne, ere ivaerksatle vaesent- 

 ligst af danske Udvandrere, hvilket ikke forhindrer, at storsle 

 Delen af de rolfske Kaemper, som senere fuldendle Landels 

 Erobring, kunne have va»ret Nordmaend. Del slemmer vislnok 



