166 



hindrede fra personligDeellagelse i Folkcmodcrne, kraevede en 

 ny Slalsform. 0^ cflerat den Kalicnske Krig og den paafol- 

 gende Borgcrkrig havde losnct alle Lovlighedens og Tillidens 

 Baand, kunde denne nye Form kun blive et militairt Despotic. 

 Men delte interessanle Afsnit af den romerske Historic er 

 OS kun ufuldslajndig bekjendt. Vi have tabt de Hovedvaerker, 

 der exislerede af samtidige Forfallere, og de Kilder, vi have 

 lilbage, ere temmelig fallige og iirene. Deslo nodvendigere 

 bliver del, at Historicforskerne med Flid eg Omhu behandle og 

 sondre det overleverede Stof. Denne Krig bar ogsaa i den 

 seneste Tid erholdl en talentfuld Bearbeidelse af P. Merimee 

 (Etudes sur I'histoire Romaine I), og omtrent samtidig bar 

 Kiene (Der romische Bundesgenossenkrieg) vidst at fremdrage 

 Eel og Andet, soin hidlil var upaaagtet. Da imidiertid Ingen 

 af Begge lilfulde kan tilfredsslille, bar Forf. ikke anseet del for 

 overflodigt at underkaste detle Tidsrum en ny Bearbeidelse, og 

 haaber i Eel [og Andet at kunne give en klarere Fremstilling, 

 navnlig af de indrc Beva3gelser og Foranstaltninger , hvorved 

 Italienerne Skridt for Skridt opnaaede den fulde Besiddelse af 

 den romerske Borgerret. 



M. Fulvius' og C. Gracchus^ FoYsog paa at skaffe Italienerne 

 Borgerret strandede med disse Ma)nds Fald, og i 30 Aar skete 

 der ingen Forandring i Ilalienernes Stilling; men Trangen der- 

 til blev stedse foleligere og Fordringerne derom lydeligero. 

 Forsl Aar 91 fremkom Tribunen M. Livius Drusus med elFor- 

 slag om at alle Italienerne skulde have romersk Borgerret; men 

 han faldt som et Offer for sin Iver. Efter bans Mord udbrod 

 der et vel organiseret Opror i hele Mellem- og Syd-Italien. 

 Marser og Samnjter og deres Nabofolk traadte i Marken imod 

 Romerne, som i Begyndelsen ofte bleve slagne, og maatte op- 

 bydc al deres Kraft for nogenlunde at holde deres Fjender 

 Slangen. Da nu ogsaa Nord-Italienerne begyndte al vakle, gav 

 cndclig Consulen L. Julius Ccesar Aar 90 en Lov, hvorefter 



