167 



alle Lalinere og andre Forbundsfaeller, dor vare blevneRom troe, 

 kunde blive romerske Borgere, naar de vilde. Der skulde op- 

 rettes enkelto nyc Tribus til at indskrive dem i, og vaelges Cen- 

 sorer for at udfore dct. 



Den Juliske Lov frelsle Rom. Den sikkrede det for yder- 

 ligere Frafald, og den mere frisindede Retning, som den ro- 

 merske Politik herved havde begyndt, lammede Oprorets Kraft, 

 idet den gav Italienerne Haab om ved Underkastelse at opnaae 

 hvad de havde villet tiltrodse sig ved Vaaben. I Aaret 89 lyk- 

 kedes det Cn. Pompeius og Sulla at bringe naeslen alle Italie- 

 nerne nied Undlagelse af Samniterne ogLucanerne tilOvergivelse. 

 Ved en Ra?kke specielle Love fik de Borgerret, og det bestem- 

 tes, at der skulde opreltes Tribus til dem. Dog synes alle de 

 i disse 2 Aar oprettede nye Tribus ikke at vaere flere end 8. 

 Da imidlerlid Forholdene endnu vare ubestemte, og man ei 

 vidste, hvor mange nye Borgere der vilde komme til, beslemle, 

 som det synes, Lex Plautia Papiria, at den endelige Ordning 

 af Borgersamfundet og Indskrivningen i Tribus skulde opsaettes 

 indtil videre, og at man for Tiden skulde noies med en fore- 

 lobig Indtegning, der ei skulde foretages af Censorerne, men 

 af 3 Praetorer. 



I det folgende Aar, 88 f. Chr., fremkom Tribunen P. Sul- 

 picius med det Forslag, at de nye Borgere ei skulde indskrives 

 i nogle faa (^8?) nye Tribus, hvorved deres Stemmeret jo i 

 Grunden vilde blive illusorisk, men fordeles i de tidligere be- 

 slaaende 35 Tribus. Consulerne, navnlig Sulla, sogle at ssetle 

 sig imod det; men da det ikke lykkedes, forlod ban Rom og 

 gik til sin Haer i Campanien. Sulpicius satte Loven igjennem, 

 og tilfoiede en ny Lov, hvorefter Sulla, der havde forladt Rom, 

 blev afsat fra Commandoen mod Mithridat, og skulde afloses af 

 Marius. Da blev Sulla forbittret. Han rykkede mod Rom, be- 

 salte det med sine Tropper, og banlyste sine Fjender derfra. 

 Sulpicius blev myrdet og bans Love ophaBvede. Men efter at 

 Sulla var gaaet til Graekenland, fornyedes det folgende Aars 



