til Livet hinsides Doden, der sogte han og der forst fandl han 

 sit virkelige Hjem. For ham var derfor de Dodes Rige ikke 

 en uhyggelig Holig for blege Aander uden Nydelser og uden 

 Glaeder; det var tvaertimod, ligesom hos vore Fsedre, begavet 

 og forsynet med alt det skjonneste og herligste, og did var 

 det en Lyst at kommc; der forst fandtes for ham den virkelige, 

 sande Guldalder, og derfor troner Yama der udodelig i de sa- 

 liges Hjem. Iraneren derimod fsestede mere sin Tanke til denne 

 Verden; han knyltede da naturligen Yima og Guidalderen til 

 denne Jord pg til delle Liv. Yima er derfor for ham et dode- 

 ligt Vajsen ; thi han lever kun i og for denne forgaengelige 

 Verden, og maa altsaa forgaae med den. Skjondt han i Sagnets 

 Form knyltes til en bestemt Tid, er han dog ikke blot Udtryk- 

 ket for en svunden Tidsalder, som aldrig mere vender tilbage; 

 han er overhovedet Udtrykket for hvert Menneskes lykkeligste 

 physiske Tilstand; og naar f. Ex. Dagen i sin fulde Glands 

 aabenbarer alle Naturens Herligheder, naar milde Aarstider 

 frembringe Overflodighed af alle Jordens Gaver og Nydelser, 

 og naar Mennesket lever i sin fuldc Kraft i Fred med sig selv 

 og i Kjaerlighed med sin Omgivelse, da hersker Yima end paa 

 Jorden og udbreder her sin Velsignelse; derfor siges der i 

 Yasht XIIIjLSO, „skulle vi dyrke Griindvaesenet (feroher, fra- 

 vashi) af Vivaghats Son, Yima, den sande, kraftfulde, af ham 

 med de mange Sltegter, forat kunne afvajrge den Ulykke, som 

 forvoldes af Da^moner, den Torke, som 6dela;gger Markerne, 

 og den alt tilintetgjorende Forgaengelighed." 



Denne lyse, lykkelige Tilstand, hvis symbolske Udlryk Yima 

 er, saae Iraneren tillige var forgaengelig; han sogte efler Grun- 

 den til Lykkens Afbrydelse eller Ophor, og fandt den hos Men- 

 nesket selv, i Yimas egen Brode. Mylhesagnet herom fmdes 

 i den saakaldte Zemyad Yasht, der er meget sjelden og var 

 ukjendl af Anquetil Duperron, hvorfor den heller ikke er optagen 

 i bans Oversaettelse af Zendavesla. Denne Yasht skildrer Yimas 

 Virken i Overensslemmelse med de ovrige Zend-Kilder, hvor- 



