15 



give Beretning om Fremgangen i vore forenede Forskninger for 

 at oplyse Danmarks seldstc Nalur- og Cullurforhold , maa jeg 

 bcde velvilligen erindret, at denne Beretning vel er en Fort- 

 saellelse af de tidligere, men at den dog snarest er at belragle 

 som en Raekke Supplementer til de forskjellige Partier af disse, 

 og at den folgelig, idet den sluller sig snart til det ene, snart 

 til det andet af disses Afsnit, nodvendig maa give Afkald paa 

 Praeget af en Helhed for sig. 



Vore forskjelligartede Arbeider og Embedsforrelninger have 

 ikke tilladt os i Forening at gjore mere end een storre Udflugt, 

 nemlig til den nordostligo Del af Issefjordens Omgivelser eller 

 til Halsnaes. Denne Halvoes Forhold til de andre Issefjordens 

 Omgivelser var endnu ikke undersogt af os, og det var uaf- 

 gjort, hvorvidt dcr fra Issefjorden havde gaaet et Udlob til 

 Kaltegattet, enten gjennem denne Halvoe, eller ostligere gjen- 

 nem Arresoe. Vi have fundet, at der virkelig gaaer en tem- 

 melig bred Lavslraekning langs med Frederiksvaerksaaen imod 

 Word til Katlegaltet, og at der gjennem denne lidligere maa 

 have vseret en Forbindelse imellem delte og Fjorden, saaledes 

 at Halsnaes var en 0. Men derimod er der hoit Land langsmed 

 hele Ostsiden af Fjorden, mellem denne og Arresoen, saa at 

 ingensomhelst naturlig Forbindelse mellem dem kan have vae- 

 ret mulig i den Del af vor Jordperiode, hvorom her er Tale. 

 Imidlertid findes der i en Mose ved Lille Lyngby, ved Soens sydlige 

 Ende og i en Hoide af omtrent en Alen over dens nu va^rende 

 Overflade, spredte Skaller af Saltvandsdyr (Cardium edule i stor 

 M^engde og enkelte Littoriner) og det er altsaa utvivlsomt, at 

 Soen forhen har havt Saltvand, idet den nemlig har va^ret en 

 Vig, som noget N. for Ovre-Molle stod i Forbindelse paa den 

 ene Side med Kaltegattet, og paa den anden med det Sund, der 

 adskille Halsnaes fra det hole Land ved Frederiksvaerk, — Hals- 

 na3S maa som have frembudt en noget fliget eller udbugtet 

 Skikkelse, da der dels fra den ovennaevnte Lavning imod Vest 

 gik Bugler ind i Oen op imod Evetofte og Melby, og dels 



