253 



Lykken flygter alter bort fra Yiina, men gribes af 5rae- 

 taona, den flygter tredie Gang, og optages af Karasaspa. Den 

 forste a'fdisseto mythiske Vaesener, Jraetaona, tilhorer A{)bhyas 

 staBrke ^Et, ban er en Son af Af)bbya selv. Denne var ligesom 

 Yimas Fader et dodeligt Vaesen; men det eneste, der i Zend- 

 avesla forlselles om bans Virken, er, at ban var den anden blandt 

 de dodelige, som udpressede den bellige Haoma-Plante; bvor- 

 for der til Lon skaenkedes ham Sonnen Jraetaona. Navnet 

 A{)bbya, der i denne Form ligesaalidt som Sonnens Navn lader 

 sig etymologisk forklare, svarer, som Burnouf^O forlaengst bar 

 paavist, til det indiske Aptya, bvoraf det er opslaaet ved en 

 Ombytning af de to midterste Medlyde og den derved frem- 

 kaldte Lydforandring. Begge Former af Navnet gjenfindes i 

 den senere persiske Udvikling afMytben, bvori Jraetaonas eller, 

 som ban der kaldes, Feriduns Fader neevnes med det mere Zend- 

 lignende Navn Atbin, medens vi bos Firdusi finde den mere 

 indiske Form Abtin. Det indiske Aptya belyder den af Vandet 

 oprundne, en Son af Vandene, der flyde paa Jorden og i Luf- 

 ten. Delte Navn tilleegges i Vederne en Luftgud Trita, bvis 

 Navn vel findes i Zendavesla, men som her er knyttet til et belt 

 andet Vaesen, som jeg siden skal omtale. Imidlerlid findes der 

 i Mytberne om den indiske Tritas og den iranske 5raetaonas 

 Virken en saadan Overensstemmelse, at det er klart, at vi og- 

 saa ber bave en faelles Grundmytbe, som bar udviklet sig paa 

 forskjellig Maade, bvorved tillige Trita er kommen til at spille 

 en mere underordnet Rolle, end ^raetaona. Denne fodtes i del 

 firbjornede Varana, der i Vendidads Fortegnelse naevnes som 

 det fjortende Land Ormazd skabte. Jeg bar alt tidligere be- 

 ma^rket '"■'"*), at bvis det er et jordisk Land, maatte det soges i Naer- 

 heden af Indien, der i Fortegnelse naevnes umiddelbart derefter 

 som det femtende* Landet Varana omtales imidlerlid i Zend- 

 avesta kun i Forbindelse med ^raetaona, der fodtes ban og der- 



*) Journal asiatique. 1845. V. 120. -^*) Ovenfor S. 211. 



