260 



Kiiriisaspa bcde: „Iad del gives mig at skride frem nied Haevn 

 for mill Broder Urvakhshaya, lad m'lg drjebe Hilaspa;" lil denne 

 Mythe kommer jeg senere lilhage. 



Den tredie af Sama-SIa?gten , Karasaspa, fremtraeder i en 

 beslemtere Skikkelse. Han er ung, rncd del hoie, ranke Logeme 

 og det mandige Sind; ban er Spyd-va^bnet og Kolle-ba3rende; 

 ban er naest efter Zoroaster den sleerkesle af de slaerke dode- 

 lige, formedelsl sit Mandomsmod lil Forsvar, sin raske Lysl lil 

 at mode Faren. Karasaspa er en Kriger i sin fiilde Kraft, og 

 berlii sigler ogsaa bans Navn, bvis Belydning er den bvis Heslo 

 ere magre, og derfor burligere og mere udholdende; hvad 

 endnu er Tilfaeldet paa de lurkomanske Stepper. Men Kara- 

 saspa er ingen vild, fremslormende Barbar; ban borer lil Samas 

 beroligende Sla;gt, ban er en Son af den laegende 5rita og 

 Frombedens Broder. Hans Kald og Hverv er vel Kampen, men 

 ikke for dennes egen Skyld; ban kaemper for at la?ge Ufredens 

 Saar, at raade Bod paa Fredens Brud, at bringe den svundne Fred 

 lilbage, og de godes bellige Grundva?sener beskylle bans Legenie 

 (Yasht XHI,6l), bvis Styrke udfordres berlii, Han maa derfor 

 belragles som Personificalionen eller det billedlige Udtryk af 

 Mandens raske Mod og Legcmskrafl, der ikke angriber uden lil 

 eget Forsvar, men dog staaer rustet og rede til Kampen, naar 

 og hvor Faren viser sig. Hermed stemmer bvad der siges om 

 bam (Yasht XIH,in(0: „vi dyrke bans Grundvaesen (fravashi), 

 forat kunne afveerge fjendtlig Void og den angribende Skare, 

 forat kunne afvaerge den onSe og den Skade, som de onde 

 ville lilfoie os." Karasaspa borer lil de dodelige, Ibi ban 

 er en Del af Mandens Va^sen; ban er den sta;rkesle blandt 

 dem, dog ikkun na^st efter Zoroaster; thi den Kamp, som Zo- 

 roaster gik imode, var for Troen og det aandelige Liv; den er 

 af boiere Belydning og derlil udfordres folgelig en slorre 

 Slyrke end til Karasaspas Kamp for det dodelige Liv og den 

 limelige Fred. Da dennes Virken saaledes er Kampen med 

 Menneskels jordiskc Omgivelse, er den derved mere aaben og 



