263 



darbher, hvilke i Indien ere Tjenere i Indras Himmel, men i 

 Iran tilligemed Indra selv ere blevne til onde Vaesener. 



Blandt flere andre, som Karasaspa faelder, men hvis Navne 

 kurfanfores uden nsermere Beskrivelse, naevnes (Yasht XIX,43-44) 

 en Snaviftaka, som slaaer med Kloer. Betydningen af Navnet 

 er uvis; men han selv er en afm<Tgtig Attraas og- Bcgjerlig- 

 heds hovmodige Aand med vidtsvaevende Lyster, der for egen 

 Fornoielses Skyld onsker at vende op og ned paa den hele 

 Verden. Mylhesagnet lader ham nemligudbryde: „Jeg er svag; 

 men var jeg staerk, da skulde jeg gjore Himmelhvaelvingen til 

 min Vogn og Jorden til dens Hjul; jeg skulde fore den hellige 

 Aand ned fra bans hoie, lyse Bolig, og jeg skulde bringe den 

 onde Aand op fra bans morke Elendighed; hegge to, den hel- 

 lige og den onde Aand, skulde da traekke min Vogn, hvis ikke 

 Karasaspa drseber mig; men, tilfoier My then, den modige Ka- 

 rasaspa faeldede ham." 



Han synes endelig ogsaa at vgere sat i et fredeligt Forhold 

 til en af Feerne, der ellers i Zendavesta betragtes som onde 

 Vaesener. I Vendidad (l,io) siges nemlig om det syvende Sled, 

 som Ormazd skabte, Orkenen Duzhaka: „der frembragte den 

 onde Aand (Ahriman) en Fee, hvilken den knuste, som fulgte 

 Karasaspa." Efter Ordene paa delte Sted maatte Feens Over- 

 vinder ligeledes vaere en Fee; men det er dog muligt, at vi her 

 ikkun have en kort Hentydning til Karasaspas da velbekjendte 

 Vsesen; idetmindste forekommer den sidsle Saetning (som fulgte 

 Karasaspa) paa et andet Sted (Yasht XIX,39) ordlydende om 

 det mandige Mod, Heltens uadskillelige Ledsager, som visselig 

 ogsaa behoves i Kampen mod Morkets Feer og Aander. 



Karasaspas Virken er naturligvis udbredt over hele Jorden; 

 her maatte derfor ogsaa bans Hjemstavn vaere; og ligesom 

 Yimas Virken navnlig udgik fra den hoieste Top afOstensLys- 

 bjerg, og 5raetaona fodtes i Luftens yderste Egne, saaledes 

 knylles Karasaspa til Havet med de store Svaelg, til det Jorden 



L 



