216 



herredominc ligefra Cyrus, (thi ogsaa Perscrne horle til en 

 forskjcllig Sprogstamme, hvorvel af samme Klasse), maa have havt 

 en belydelig Indflydelse paa Zendsprogels Udvikling i Tidernes 

 Lob, og del er aldeles usandsynligl, al del under saadannc 

 Forliold kunde have bevaret en Tilsland, som baerer et a^ldre 

 Prseg end det oldpersiske Sprog, der havde udviklet sig uden 

 saadanne eller saa sta^rke Indvirkninger. Men fra Sprogels 

 Alder kunne vi ikke skille Zendavestas Affallclseslid; thi om 

 end ct Sprog kan vedligeholde sig som Skriftsprog laenge 

 efler at det har ophort at leve i den Form i Folkets Mund, 

 saa forudsacller dog detle Tilstedevaerelsen af en rig samtidig 

 Literalur, affallet i den acldre Sprogform ; og om end enkellc 

 Zendslykker, ligesom overhovedet den.hele Sammenslilling og 

 Ordning af Texterne baerer Spor af en nyere Oprindelse, cr 

 der dog ingen Grund til at antage, al disse selv med Hensyn 

 til deres vaesenllige Indhold skulde vaere et Arbejde fra en sil- 

 digere Tid, men i en eeldre Sprogform, hvis samtidige og paa 

 Affaltelsestiden tilsledevaerende Mindesmaerker da tillige maalle 

 antagcs nu at vaere sporlost forsvundne. Ere derfor Texterne 

 samtidige med Sprogformen, bestyrkes deres -^Ide tildeels ogsaa 

 ved den Omstaendighedj at da Graekerne 1 det fjerde Aarhun- 

 drede f. Chr. larrte at kjende Zoroasters Navn, tilhorte han alt den 

 fjerne, ubestemmelige Oldlid ; ligesom vi paa den anden Side findc 

 Baktrien omtalt i og knyllet til den a)ldste Indiske Sagnhislorie. Naar 

 vi derfor ogsaa paa Grund af disse Betragtninger ledes hen til det 

 syvende eller oltendeAarhundrede f. Chr. som den yngste Graendsc 

 for Zendavestas Alder, maa man ikke forglemme, at dettOjskjondt 

 gammelt, dog i Asiens Historie ikke er noget overmaade gammelt 

 Tidspunkt, men at det ligger indenfor det Tidsrum, da et krafligt Liv 

 yltrede sig Irindt omkring, hvorpaa vi f. Ex. have Vidnesbyrd 

 i Assyriens og Persiens pragtfulde Mindesmaerker; og i Indien 

 have vi, ajldre end dette Tidspunkt, en lang Udvikling fra 

 Hyrdelivet til et ordnet Statsliv, bundet ved en straengt gjen- 

 nemfort Kasteinddeling og Kastesondring, tilligemed dettcs For- 



