222 



mandiet visle man niig* en Sleenoxe, sora ined Polleskaar bg 

 Skelcllcr var fundet i en Hoi ved Fonlenay, der indeholdt flere 

 Sleenkamre (Jfr. Mem. des Anliquaires de Norm. 1831—1833 

 pag. 275 ff.) 



Det vil ikke vaere vanskeligt at beslyrke Paalideligheden af 

 disse lagllagelser ved fra flere Irykle Skriflcr at anfore Beret- 

 ninger om Udgravninger af andre Dolmen i Fraiikrige. I Dept. 

 Vicnne ved Andille fandt man i en Dolmen to Slykker af en 

 Flinlkniv og nogle Slykker Hjorlehorn (Mem. dcs Anliqv. de 

 Norm. 1829— i830 p. 342). Ved Borgun undersogle man en 

 Dolmen, som beslod af et Sleenkammor, dannel af ni Slcne 

 med en uhyre Overligger, hvortil forte, en sleensat og sleen- 

 daekl Indgang. I Kamret laae en Deel Skeletter af Mennesker, 

 og ved dem Bencne af en Hiind, nogle Bjornelaender, adskillige 

 Leerkar, to Steenoxer og to Steenknive med flere andre Sleen- 

 redskaber, samt tvende Halsbaand, deels af Muslingskaller, deels 

 af braendt Jord. C»Das Ausland" Mai 1840 pag. 579). El Par 

 lignende Fund ere beskrevne af Cambry („Monuments celliques 

 ou recherchps sur le culle des pierres". Paris 1805. 8vo. p. 

 213-214 og 296), og ifolge Fauvry de St. Vincent („Antiqva- 

 riske Annaler" II. Kbhvn. 18i5 pag. 219} bar man i Na?rheden 

 af Marseille i store Sleenkamre opgravet Skeletter og Pile af 

 Flint. Men ulige slorre og maerkeligere var dog del Fund, 

 som for en Deel Aar siden blev gjort i Parken ved Slollet 

 Meudon naer Paris, og hvorom der blev givet en udforlig Be- 

 retning i eel af del franske Insliluls Moder (jfr. Comptes rendus 

 de seances de I'Academie des Sciences, tome XXI, seance du 

 15 septembre 1845). Man slodte nemlig paa Levningerne af 

 en anseelig Dolmen eller Sleendysse, som oprindeiig havde 

 beslaaet af sex til otle Baereslene og Ire til fire Overliggere, 

 og som kjendelig maatle have havl en Laengde af mellem 33 

 og 36 Fod, en Brede af 15 til 18 Fod og en Hoide afomtrent 

 44 til 5 Fod. I detle Steenkammer optoges en saadan Maengdo 

 Menneskebeen, al man anslog de der begravede Maends og 



