225 



fra eii Tid, tia Folkene i Europa sloile paa samme lave Ciil- 

 lurtrin, som flere nulevende vilde Folkeslammer, der enten slet 

 ikke eller kua hoist ufuldkoinmeii kjende Metallernes Brug-, og 

 som lil deres Jagt og Fiskeri anvende Redskaber af Steen, Trae 

 eg Dyrebcen. En maerkelig Bestyrkelse paa, at Steenmindes- 

 maerkerne virkelig niaae vaere opforte af en saadan vild eller 

 halvvild Urslamrne i Europa, afgiver deres Beliggenhed i Europas 

 Kysllande (Sydsverige, Danmark, Nordtydskland, Holland, Eng- 

 land, Irland, Frankrige, Portugal, Spanien, Corsica, Krim &c.), 

 og selv der rneest ved Havet og de slorre Flodbredder, hvor- 

 imod de aldeles mangle i det yderste, bjergfulde Norden , og i 

 hele det midtersle Europa. Det er klart, at det er een eller 

 flere besla^gtede Urstammer, som, af Mangel paa Metal og 

 overhovedet paa Cultur, hverken have villet trsenge frem lil 

 det hole Norden eller til det indre, skovdaekkede, sumpige 

 Europa, men som have holdt sig til aabne og mere lilgjaenge- 

 lige Kysllande, hvor de med deres simple Redskaber af Steen 

 og Been kunde jage Dyrene i Skovene og fiske i Floderne og 

 Havet. 



I een Henseende endnu findes der stor Overeensstemmelse 

 mellem denne Klasse af Steenmindesmaerker i Europas forskjeW 

 lige Kysllande, idet de nemlig overall ere absolut forskjellige, 

 baade i Form og Indhold, fra alle andre Mindesmserker. Man 

 finder ingen gradeviis Overgang fra deni lil Mindesmaerkerne 

 fra en noget mere fremskreden Cullur, men paa eengang 

 isledetfor slore Steenkamre med ubraendte Liig og Steenred- 

 skaber, moder man Jordhoie med smaae Sleenkisler eller Sleen- 

 hobe^ hvori sa?dvanlig Urner med hrcendte Menneskebeen og 

 kunslig forarbeidede Redskaber af Bronce lilligemed Smykker 

 af Bronce og Guld. Det er allerede af den Grund hoist usand- 

 synligt, at de franske „dolmen" skulde hidrore fra den kelliske 

 Folkeslamme, som da i Frankrige lidt efler lidt maatle have haevet 

 sig op fra en vild eller halvvild Tilsland, og dette blivcr endnu mere 

 usandsynligt naar man erindrer, at disse Dolmen ingensinde ere 



