234 



dog med visse kjendclige Niiancer i do forskjellige Egne, men 

 ogsaa i ^Egyplen, i Asien og Amerika. Fra ^Egyplen liar jeg 

 i London og Paris seel Broncedolke, Spyd, Knive og Vaerkloi 

 af Bronce, hvoraf nogle med Hieroglypher; Layard har fra 

 Kinive lijembragt til del Britliske Museum en Broncedolk, meget 

 liig de aegypliske, samt adskillige andre Bronceinstrumenter, og 

 i Louvren i Paris har jeg seel endeel Vaaben og Redskaber af 

 Kobber og Bronce fra Mexico. De forskjellige Former og 

 Zirater, som Broncesagerne have i de forskjellige Egne, vise 

 yderligere hen lil, at Bronceculturen ikke angiver en bestemt 

 Folkerace, men en beslemt Culturgrad, hvilket allerede Lucrels 

 simpellhen har udtrykt ved Verset: ,,Sed prius aeris erat qvam 

 ferri cognilus usus". Caesars Berelning om Brillerne, at de 

 ikke havde synderligl Jern, men at de i dels Sled brugle 

 indfort Bronce C»aere autem uluntur imporlato")? er el 

 maerkeligt samtidigt Vidnesbyrd for, at Broncealderens Cullur 

 virkelig maa have vaeret den herskendc i Nordeuropa, for 

 Romerne gik over Alperne. Den er naturligviis forsvunden 

 lidligst i Egnene nsermcst Ilalien, og har holdt sig laengst 

 i de Lande mod Norden og Veslen, som aldrig bleve erobrede 

 af Romerne. Delle er ufeilbarlig Grunden lil, at vi i de af 

 Romerne ingensinde erobrede Lande Irland og Danmark traeffe 

 de flesle Broncesager, ligesom ogsaa, at vi baade i Irland og 

 isaer i Danmark og det tilgraendsende nordligsle Tydskland tra;ffe 

 Broncealderens Cullur i den hoiesle Udvikling; Ihi her havde 

 den Isengst Tid lil at uddannc sig. Adskillige af Broncealderens 

 Zirater i Norden (navnlig Bolgeziralerne^ robe endog Indvirk- 

 ning af romersk Cullur, en Indvirkning, som vi ogsaa ligefrem 

 kunne paavise i de mange romerske Oldsager fra de forsle 

 Aarhundrcder efler Christus, som nu efterhaanden opgraves 

 rundlom i de danske Lande. 



Efterdi Bronceculturen forst omtrent el Par Aarhundrcder efler 

 Chrisli Fodsel cr bleven heel forlraengt i slorste Delen af Frankrigc 

 og i England, og eflersom den senere vislnok laenge er ved- 



