2m 



Lsengden af det cnkelte Pendul, hvis Bevaegelse er isochron med 

 Axens Bevaegelse i dens Plan. Er denne horizontal, saa vil 

 Laengden I af detle Pendul paa det Naermeste vaere 



An ft) cos y 

 hvor A er Hjulels Tra^ghedsmoinent om sin Axe, B Apparatels 

 Traeghedsmoment om Verlicalen, co Hjulets og w Jordens Om- 

 dreiningshastighed i Secnndet, y Bredden og g Tyngdekraften* 

 Er Axen derimod bevaegelig i et Meridianplan, saa bliver Pen- 

 dullaengden 



Anco 

 hvor B er Apparalets Tt-a^ghedsmoment om den horizonlale Axe, 

 hvorom det kan dreies, og almindeligen, naar 6 er den Vinkel, 

 som en Perpendiculair paa Axens Bevaegelsesplan danner med 

 Jordensr Axe, er 



1= ^-H— 



An CO sin 6 

 Disse Talbestemmelser agtede Forf., saasnart det kunde skee, at 

 underkaste en Prove ved Forsog. Denne pendulerende Bevae- 

 gelse maa iovrigt ikke forvexles med den i den anforte Med- 

 delelse omtalte, der har sin Oprindelse fra Centrifugalkraften, 

 og hidtil ikke er experimentalt godtgjort undtagen paa Centri- 

 fugalmaskinen. 



Efter denne Meddelelse har Forf. i comptes rendus Nr. 19 

 for 8de Novbr. pag. 686—88 seet Resultatet af en Afhandling 

 betillet: „recherches malhemaliques faites a I'occasion des ex- 

 periences de Mr. Foucault pour rendre sensible aux yeux le 

 mouvement de rotation de la terre,'* par Mr. Quet. Denne Forf. 

 betragtcr et Omdreiningslegeme (corps solide de revolution), 

 der dreier sig om sit Tyngdepunkt saaledes, at den Axe, hvorom 

 Dreiningen finder Sted, stedse forbliver 1 et Plan. De 9 Re- 



