278 



Throndelagen og i Sverige Roslagen), uagtet del dog endnu i Be- 

 gyndelsen af dot tolvle Aarhundrede udlrykkeligsiges (\ Henrik 

 den Forsles Love) , at „den danske Lov" gjaldt i „de Danskes 

 Provinds" eller Danelagen („Danorum provincial*), og at den 

 dengang var een af Englands fire Hovedlove. 



Meddel. gik derefter over til at drofte del Sporgsmaal, der 

 lidligere paa Selskabets Mode den 6te Februar bar vaeret bragt 

 under Forhandling, om hvorvidt de danske Minder i England, 

 isaer i ^'ordengland eller Danelagen, maae ansees for at hidrore 

 fra de senere Bosajtlelser og Erobringer af Danske paa Eng- 

 lands Kysler, som toge deres Begyndelse i Slutningen af del 

 ollende Aarhundrede, eller hvorvidt de allerede maalte hidledes 

 fra de Jyder og formeentlig „danske" Angler, som i del fomle 

 Aarhundrede tilligemed Saxerne erobrede England , og som, 

 ifolge Sagnet, fra den jydske Halvo, isaer fra Angel i Sonder- 

 jylland eller Slesvig, skulle vaere udvandrede til England. 



Ligesom dog flere af de nyeste engelske Hisloriefor- 

 skere med fuld Foie belvivle Rigtigheden af, at en saeregen 

 Slamme af Jyder ved hiin fjerne Indvandring skulde vaere dra- 

 get over til England, hvor man idetmindste forgjaeves vil lede 

 efler deres Spor, saaledes turde del nu, efter forskjellige Under- 

 sogelser, aere klarl, at Anglerne have vaeret en iydsk og ikke 

 en dansk Slamme. Til de paa Selskabets ovennaevnte Mode (af 

 Elatsraad Molbech^ herfor fremforte historiske Beviser maa man 

 endnu foie vigtige Vidnesbyrd saavel fra Stedsnavnene som fra 

 de i Diplomer, Kroniker og paa Mynterne i England omhand- 

 iede Folkenavne. Del viser sig nemlig, at man ikke traeffer be- 

 stemte Spor af danske eller nordiske Stedsnavne og Folkenavne 

 i England for netop ved Aar 800, fra hvilken Tid af de be- 

 slandig tillage i Anlal, og naturligviis meest i de Landskaber 

 paa Ostkysten, som vare lettest tilgaengelige for de Danske. 



Det maa derhos erindres, at Anglerne oprindelig synes 

 at have vaeret lalrigere eller dog maegtigere, end Saxerne, efter- 

 som de gave hele England CAnglia'*) Navn. Men da nu ikke 



