295 



ti^^ i rmm 



Sag- og Navneregister. 



Adel, den danske; Selskabet udsaetter en Piiisopgave over dens Historic, og 

 BevjBgelserne i denne Stands politiske Stilling i de sidste 3 til 4 Aar- 

 hundreder. S. 190. 191. 



Angel, Angeln, et District i HertiigdOmmet Siesvig. S. 145. Dets Indbyggeres 

 rette Navn Angelboer. 147, 



Angl, om Beinaerkelsen af dette Navn. S. 147. 



Angler, ingen dansk eller skandinavisk, men en germanish Folkestanime. 

 S. 145—147. (Jvf. S. 150). ngevnes af Tacitus blandt tydske Stam- 

 mer. S. 144. 145, ligesaa af Ptolemaeus. S. 145. deres gamie Rets- 

 vedtjegter (Lea; .4w3r/iorMm). S. 14>. Angler i England, omtalte af 

 Procopins. S. 146. 



Artesiske Kilder, fremkaldte ved Jordboringer i Kiobenhavns Anit. S. 192 — 197. 



Assyriske Monumenter, om Konst-Stilen i samme. S. 174—187. dens Forhold 

 til Egypternes Konst. S. 175—184. til Persernes 186. den assyri- 

 ske Plastik og dens Egenheder. S. 182—184. 



Auguslenborg, Hertug Frederik Christian af, tilskrives Deel i Presseforordnin- 

 gen 1799. S.26. bans Virken somUniversitetspatron. S. 31. Stiidig- 

 heder med Cancelliet. S. 36. bringer ved Moldenhawers Hielp Uni- 

 versitets-Directionen i Stand (1805). S. 42. 43. Afbrydelsen af bans 

 Forhold til den danske Regiering i Anledn. af Thronfolgervalget i 

 Sverrige. S. 53. bans og Enkehertugindens Forbold til Engelstoft. 

 S. 101. 



Baden, G. L., offentlig Lovtaler af Engelstoft, hvem ban siden nedsatte. S.79. 



Beda (i det 7de Aarb.) beretter om Saxernes Indvandring og Erobringer i Bri- 

 tannien efter Tradition, ikkc efter bistoriske Kilder, S. 143. 



Bronze -Alderen, dens (celtiske) Levninger og Mitidesmserker i Frankrige. 

 S. 230 — 232. Oldsager af Bronze i Norden og deres Charakteer 

 S. 233-235. 



Brtmius, C. G. , Professor i Lund, valgt til Selskabets udenlandske iMedlem. 

 S. 187. 



Bugge, Th., om bans Ophold i Paris 1798-99. S. 19. 



Boger og Skrifter, skienkede til Selskabet. S. 126. 133. 169. 173. 187. 198.. 

 203. 217. 239. 244. 269. 276. 



Cbinesernes Konst, dens Forhold til Egypternes. S. 177. 



Carnac i Bretagne, de dervjerende Steenmonumenter. S. 228 og flg. 



Cirripeder , om en ny Slaegt af disse Dyr. (Xenobalanus globicipitis). 

 S. 158—160. 



Colding, L.A., Bedommelse over bans Afhandl, om Dampenes Virkning. S. 157. 



Danelag (de Danskes Lag eller Samfund) i England, (ligesom i Norge 

 Throndelag, i Sverrig Roslagen) den bestemte Straekning af Nord- 

 England, som de Danske i og efter det 9de Aarb. bavde indtaget og 

 coloniseret. S. 177 — 181. Mindesmaerker om den der bevarede nor- 

 diske og danske Nationalitet. S. 179. Myntpraegning i Danelagen. 

 S. 180. 



Engelstoft. L., (f. 2. Dec. 1774. tl4. Marts 1851) bans Biographic af Wegener. 

 S. 1 - 123, bans Slaegt og Forfaedre. S, 85. tidligste Skrifter. 



