297 



Levy, B., Professor, skienkede sydamericanske Mineralier til Universitetels 

 Museum, S. 200. 



Lilus Saxonicum (i Belgien og Britannien.) S. 141. 



Liebmann, F. M, forelagde dot 43de Heite af Flora danica, og nieddeelte Be- 

 maerkuinger oin sainme. S. 124. 



iMaanedsskrift for I.iteratur. (sliftet 1829.) S. 88. 



Madvig, J. JV., bliver Selskabets Archivar. S. 217. 



Mailing, Ove, bans Forbold til L. Engelstoft. S. 56. 



Mark, nordisk Myntbenajvnelse, indfort i Normandie (af Nordboer?) S. 154. 



Meteorologiske lagttagelser. i Kiobenhavn. 135. 163. 205. 205. 240. 271-274, 

 iHgltagelser indsendte fra forskiellige indenlandske Steder. S. 287. 



Molbech, C, Bemaerkninger oin Englands Befolkning ved gerinaniske og nor- 

 diske Stammer. S. 137 — 150. Antydninger om Stilen i Assyrernes 

 plastiske Konstva^rker. S. 174 — 187. 



Moldenhawer, D. G , S. 30. 31. 41. 42. 43. 54. 56. 64. bans Yndest for Engels- 

 toft. S. 34. Strid med Trescbow, ang. det Norske Univers. S. 56. 



Monumenter, dc jeldste (celtiske eller galliske) i Frankrige , saerdeles i Nor- 

 mandie og Brelagne, deres Cbarakteer, og Slfegtskab med andre 

 Steenmonument6r i Norden, paa de britiske Oer, m. m. S. 219—236. 



Mailer, P. E., om bans Reiser, literaireArbeider, og Forbold til L. Engelstoft. 

 S. 6. 7. 9. 11. 15. 18. 20. 26. 27. 29. 30. 31. 34 bans baandskrevne 

 Autoblograpbie. S. 7. 9. 15. 18. og fl. St. om bans Opnaaelse af 

 Bolig i Universitetsbygningen. S 92. Engelstofts Mindeskrift over 

 bam, som aldrig udkom. S 95. 



Neumann, J., (Biskop i Bergen) bans Forbold til Engelstoft. S. l3. 15. 17. 117 



Normandie, i Frankrige : hvor de nordiske Bosaettelser i denne Provinds isaer 

 have fundet Sled. S. 150, Levninger af nordiske (og, som det synes, 

 isaer danske) Stednavne. S. 150—151. af nordiske Ord, yderst 

 sjeldne. S. 151—153. Familienavne af nordisk Oprindelse. S. 153. 



Northumberland; det sidste uafbsengige Rige i Danelagen i England, tog Ende 

 omtr. A. 950. S. 280. 



Nyerup, R., bans Samliv med Engelstoft. S. 32. 33, 



Naevninger, eller Eedsvorne, (12 og 24) af nordisk Oprindelse, i6rte i Brug i 

 Normandiet. S. 155. 



Ordbogs-Commissionen, dens Arbeider i 1852. S. 286. 



Prokopius, om Angler i Britannien m. m. S. 146. 



Rink, H., Dr. pbil., om bans indsendte „Udsigt over Nord - Gronlands geogra- 

 pbiske Beskaffenbed.'^ S. 125. Bet^nkning om bans ligeledes ind- 

 sendte „[Jdsigt over Gronlands Geognosie". S. 202. 203. 



Rolf: om Forboldet imellem bans Tog til Neustrien (Normandie), og aeldre 

 Indvandringer af Nordboer. S. 153. 



Rosencrone, Grev, bans Forbold til Engelstoft, S. 6. 7. 9. 100. 



Runeskrifter, nordiske, opdagede i den senere Tid i England. S. 179. 180. 



Saxer : den aeldste Bena;vnelse , efter Britterne, paa Englands Indbyggere. 

 S. 140. de naevnes bos romerske Forfattere som Britanniens Ero- 

 brere, S, 141. 142. deres Tog til dette Land bar vajret tidligere end 

 6teAarh., og begyndte alt under RomernesHerredomme.S. 140— 144. 



Scharling, C. E., raeddeelte en bislorisk Udsigt over Striden imellem Bossuet 

 og Fenelon, og forelseste Stykker af en Afbandl. over dette JEmne. 

 S, 175, 



