13^ 



maaskee forsl det Syn aabnet hos de jodiske Chrislne for de le- 

 vitiske InsUtutioners Betydning, som ved Aposllen Paulus alle- 

 rede lidligere og af nalurlige Grunde langt lettere var opgaaet 

 for de Christne af Hederidommen. Offring i egentlig Forstand kunde 

 Jode-Christne saalidt som Joder fuldbyrde udenfor Jerusalem 

 og uden Tempel, men medens de sidstnaevnte aengsteligen skyede 

 at foretage Handlinger, som kunde have Lighed med OfTre, har 

 der tidlig hos alle Christne — man laenke blandt Andet paa 

 den romersk-katholske Messe — viist sig en Tilboielighed til 

 at sammenligne deres Ritus og Symboler med den israeliliske 

 Offercultus, en Sammenligning, som siden har havl Indtlydelse 

 paa selve Anordningen og Formen af hine. Saameget lettere 

 maatte denne Indflydelse gjore sig gjaeldende hos Christne af 

 israelitisk Herkomst. 



Ogsaa Lofter aflaegges af Nestorianerne, i Lighed med 

 Israeliternes, Domm. XI. 4 Mos. XXX. 1 Sam. I, 11. De love 

 saaledes at hellige f. Ex. en Son til Herrens Tjeneste alle hans 

 Livs Dage, d. v. s. at opdrage ham for Kirken; de love at give 

 deres Datters Medgift til Herren, eller, hvad der er sjeldnere, 

 de love, at hun skal forblive ugift. I Tilfaelde af, at Pigen ikke 

 selv samtykker deri, maa hendes Medgift, naar hun gifter sig, 

 skjaenkes som en Losningssum. 



Ligeledes frembaere de Forstegroden af deres Marker, 

 Hauger , Viingaarde , forend Hosten indsamles; Melk , Smor, 

 Ost frembaeres til den naermesle Kirke og gives til Herrens 

 Tjeneste. Dog ere disse Slags Gaver ophorle i nogle Egne, 

 paa Grund af Beboernes Fattigdom og Undertrykkelse, hvilket 

 ogsaa gjselder om Tiender. 



Sabbathen o: Sondagen holde Nestorianerne saa hellig, at 

 der blev forlalt navnlig om Bjergbeboerne, at de vilde paa Ste- 

 det draebe en Mand , som reiste eller arbeidede om Sondagen. 



lukkelse fra den niosaiske Cultus. S. Die Kirche im apostolischen Zeit- 

 alter, Frankf. u. Eriangen 1852. S. 189-97. 



