174 



3) Trelen zii den Beslandlheilen dcs Radiknls unbeslimmte 

 Ouanlilalen der nehmlichen Elcmenle, oder vorschiedener 

 Elcmcnle, wahrend die Menge dcs erselzbarcn WassersloITs 

 die namliche bleibl, so tergrosseri sich das Gcwichl des 

 Atoms der Sdure, aber die Sdtiigungscapaciidt bleibt ur^- 

 verdndert. *) 



Lader man paa detle Sled den fremsalle Mening om Drin- 

 lens Indflydelse paa Mactningsevnen ude af naDrmere Belraglning, 

 og bolder sig Kun lil Meningon af Ni\ 3^ da synes denne at 

 vaere, al Syrens JEqvivalenltal gjerne kan forandres, uden at Maet- 

 ningsevncn derved iider nogen Forandring. At detle imidlertid 

 straengt laget er en Umuligbed, vil sees af det Folgcndc; kun 

 under den Forudsaetning, at Liebig naermest bar taenkt paa de 

 organiske Syrers Inddeling i l-basiske, 2-basiske, og 3-basiske 

 Syrer, kan man indromme Rigligbeden af ovennaevnte Saetning. 

 Men denne nye Forlolkning af en Syres Ma)lningsevno vilde 

 dog nok bedre udlrykkcs paa den af L. Gmelin valgte Maade 

 vcd at sige, at „das Basenvermogen" (Baseevnen?) forbliveF 

 uforandret. 



Ved „Basenverm6gen" forslaaer nemlig Gmelin Syrernes 

 Evne til at tra^de i Forbindelse med 1 eller flere ^Equivalenter 

 Base. Denne reen theoreliske Betydning bor dog ingenlunde 

 forvexles med Syrernes Ma^tningsevne, som na?rmest er Angi- 

 velsen af en bestemt, ved Vaeglskaalens Iljaelp begrundet, Er- 

 faring. 



Ved en Syres Maetningsevne forstod Berzelius^ som ovcn- 

 anfort, oprindeligt det Tal, som udlrykker den Manigdc lit, en 

 hvilkensomhelst uorganisk Base maa indeholde for at kunne 

 frembringe et neulralt Salt med 100 Dele af en Syre. Naar 

 saaledcs 100 Dele Svovelsyre for at danne el neulralt Salt med 



*) I Iste Deel Side 193 hedder det: Sattijjungscapacitat ciner Saiire nennt 

 man die conslante Qiiantiliit Saucistoff in verscliiedcnen Gewichtsmengen 

 von Basen, welche man bcdarf, urn mit 100 Theilen Sauie ein neutralcs 

 Salz zu bilden. 



