40 



och proportioner inom hvarje grupp, att utsigterna för ett till- 

 fälligt närmande i yttre skapnad, form och färg emellan t va in- 

 sekter af olika grupper äro mycket stora ; och det är dessa slump- 

 visa tillnärmelser, hvilka utgöra basen för förklädnaden och hvilka 

 fortsättningsvis fullkomnas genom de yarieteters afvel, som gä i 

 en fördelaktig rigtning med hänsyn till variationen « . 



»Deremot är skelettet hos de vertebrerade djuren ett inre, 

 och deras yttre form beror nästan uteslutande på dess propor- 

 tioner och utseende, hvilka äter äro noggrant afpassade efter de 

 funktioner, som äro nödvändiga för djurets välbefinnande. For- 

 men kan derför icke hastigt modifieras genom variation och den 

 tunna och böjliga huden tillåter icke uppkomsten af sådana ut- 

 skott, som så ofta förekomma hos insekterna. Antalet arter inom 

 hvarje grupp och i samma land är äfven jämförelsevis ringa, och 

 sålunda förminskas betydligt utsigterna för den första tillfälliga 

 likheten, hvilken är nödvändig för att det naturliga urvalet skall 

 kuima verka. Vi hafva svårt att tänka oss möjligheten af en 

 förklädnad, hvarigenom elgen skulle kunna undslippa vargen eller 

 buffeln tigern «. 



Emellertid framhåller Wallace ibland kräldjuren några 

 fall af verklig »mimicry«, dä oskadliga ormar i tropikerna imi- 

 tera giftiga sådana, men härvid bör man erinra sig ormarnes 

 skapnad och att redan blott och bart en färgimitation lätt leder 

 till målet inom en klass, som visar i det hela taget sä ringa 

 mångfald af former. Också bland fåglar och däggdjur omnäm- 

 nas några exempel, hvilka synas närma sig till förklädnad; ett 

 sådant eger äfven vår fauna i göken, hvilken har sin färglikhet 

 med höken att tacka för den gamla sägen, som ännu går igen 

 bland allmogen i våra bygder, att han nämligen senare på som- 

 maren förändras till denna roffägel. 



Dä vi nu fullföljt uppräknandet af de mera anmärknings- 

 värda fall af maskering, vi känna frän vår fauna, vilja vi vända 

 oss till de förklaringar, hvilka blifvit gifna öfver det fenomen, 

 för hvilket vi redogjort. Tre eller (med den af Wallace accep- 

 terade och närmare utförda, om äfven först af den snillrike »na- 

 turforskaren på Amazouflodeu«, rar Bates framstälda) fyra olika 

 sätt att tolka detsamma hafva af ua?turforskareue blifvit försökta. 



