42 



teorierna om likhet i vilkor och om ärftlighet, öfver ens- 

 stämma båda deri, att de göra förklädnaden till en biomständig- 

 het, som icke står i något nödvändigt samband med de maske- 

 rade arternas välfärd. Men ett sådant har emellertid blifvit ove- 

 derläggligt bevisadt i en stor mängd fall. 



Yi må vidare erinra oss att förklädnaden är inskränkt blott 

 till vissa grupper, men förekommer deremot alldeles icke inom 

 andra, ehuru de lefva under samma förhållanden ; hvaremot just 

 denna likhet i lefnadssätt m. m. borde mer eller mindre verka 

 pä alla former i en viss trakt, under det äter ä andra sidan arf- 

 likheten i samma grad borde inverka pä alla med hvarandra be- 

 slägtade species. Det allra vigtigaste skälet emot dessa teorier 

 lemnas emellertid af de fall, då det ena könet, nästan alltid ha- 

 nen, är typiskt bildad, hvaremot det andra afviker frän den van- 

 liga skapnaden hos den familj, till h vilken arten hörer, och är 

 danadt helt och hållet efter en modell, ofta hemtad från en till 

 och med fullkomligt annan ordning. Om någonsin, borde väl 

 samma lefnadsvilkor verka lika pä olika kön af en och samma 

 art, eller arf likheten och återvändandet, »bakslaget«, till tidigare 

 stamtypers form och färgdrägt uppträda hos det ena sä väl som 

 hos det andra. 



Icke heller lemna de ofvan anförda teorierna någon för- 

 klaring pä det faktum, att de härmande arterna i allmänhet äro 

 sällsynta, de efterapade rika pä individer, lika litet som derpå, 

 att det företrädesvis äro vissa, pä ett eller annat sätt skyddade 

 grupper, som blifva imiterade, såsom t. ex. inom vår fauna bin, 

 humlor, getingar och myror, bland exotiska skalbaggar hufvud- 

 sakligen Malacodermer och Hisxnder, hvilka utmärkas af en 

 obehaglig sekretion. 



Huru vill teorin om arflikheten förklara att de imiterande 

 och de imiterade arterna städse bebo samma trakt, under det 

 deras närmaste slägtingar deremot stå att finna på ofta långt af- 

 lägsna delar af jordklotet? Och icke heller kan densamma, lika 

 litet som teorin om de liknande lefnadsvilkoren, uppställa någon 

 grund hvarför denna likhet emellan tvä arter af olika grupper 

 blifvit blott en ytlig sådan, en »förklädnad«, icke en verk- 

 lig likhet. Och vidare kan man enligt dessa hypoteser pä in- 



