9 5 Pattedyr. 



t 



som den ligner meget-, det bedste ydre Kendemærke er dog, at Grænsen 

 mellem Rygsidens og Bugsidens Farve ikke er skarpe. 



(i. Brand mus en (M. agrar iiis) staar ligeledes Skovmusen nær. 

 Den kendes let ved, at der langs Ryggens Midtlinie løber en skarpt 

 afsat, smal, sort Længdestribe; iøvrigt er Oversiden brunrød, 

 Bugsiden hvid (skarp Grænse). Øren og Hale noget kortere end hos 

 Skovmusen. Findes kun paa Lolland-Falster^. 



7. Dværgmusen el. Havrem us en (M. mi?iutus) kendes paa sin 

 ringe Storrelse (Krop + Hoved lidt over 2 Tommer) og paa sin brun- 

 røde Rygside (uden sort Stribe); Undersiden hvid, Grænsen skarp. 

 Ørene temmelig korte. Findes kun i Jylland, samt paa Fyn og Langeland. 



8. Den brune Rotte (Af. decioiianus) er brungraa paa Rygsiden, 

 hvidgraa paa Bugsiden. Halen noget kortere end Hoved og Krop til- 

 sammen. Hoved -f Krop omtr. g Tomm. 



£. Den sorte Rotte (M. rattus) kendes fra foregaaende ved sin 

 ringere Storrelse (Hoved + Krop c. 7 T.), ved at Oversiden er brunsort. 

 Undersiden graasort, og ved at Halen er længere end Hoved + 

 Krop. Den er som bekendt meget sjælden. 



b. Rødmusen (Årvicola glareola). 



Pelsen er hos Rødmusen oventil smukt rødbrun (kastanjebrun), 

 nedentil hvid (med et svagt graaligt Anstrog) ; Grænsen mellem de 

 to Farver er temmelig skarp. Halen er omtrent halvt saa lang som 

 Hoved og Krop tilsammen, Ørene er lidt mere fremstaaende af 

 Pelsen end hos andre Studsmus. Storreisen er omtrent som Hus- 

 musens. Kindtænderne har en lignende Form og Slidflade som hos 

 vore andre Årvicola- Kxt^x, men adskiller sig fra disses ved at være 

 forsynede med korte Rødder, medens Rødderne ganske mangler 

 hos de andre. 



^ Er man endnu i Tvivl om , hvorvidt en Mus er en Skovmus eller en Husmus 



— og unge Skovmus kan virkelig særdeles meget ligne 

 Husmus — , kan man afgore Sagen ved at undersøge 

 det skeletterede Hoved. M elle missebenet, en kort, 

 bred , uparret Knogle , der har sin Plads bagved Isse- 

 benene og ovenover Nakkebenet , er nemlig hos Skov- 

 musen (ogsaa hos Ungerne) afsmalnet og tilspidset ud til 

 Siderne , medens det hos Plusmusen er omtrent rektan- 

 gulært (Fig. 16). 



^ Et Par Steder i Jylland er fundet en lille muse- 

 agtig Gnaver, Birkemusen (Si/ii/ifkus licfi/Iinus) , der i 

 Fig 16. Omrids af Hoved- ^e^ ^re meget ligner Brandmusen, fra hvilken den dog 

 skallen af Skovmusene^) 1 1 j 1 tt , 1, , , 



og Husmusen (/?), set kendes ved, at Halen er c. 1V2 Gang saa lang som 



ovenfra, i Mellemisseben. Hoved -j- Krop. Den tilhører iøvrigt en anden Familie 

 — Omtr. naturlig Stiirr. af Gnavere, har bl. a. | Kindtænder. 



