.Ræven. 



63 



fugle og Larver. Om Efteraaret^ er det navnlig Ronnebær^ og 

 andre Frugter (Slaaen, Blomme, Ribs, Pære etc.) de tager til sig, 

 foruden alskens Affald, som de kan hente fra Møddinger; Heste- 

 gødning forsmaar de end ikke. Andre Aar er Rævemaverne dog 

 paa denne Aarstid fyldte med Muselevninger ^. Lignende Indhold 

 som om Efteraaret viser Rævemaverne ogsaa om Vinteren*. — For- 

 uden det alt omtalte fortærer Ræven ogsaa Lam — sine Steder i 

 Jylland endog i betydeligt Antal ^ — , Raalam, Fuglevildt, Æg (som 

 den kan bære afsted i Munden), Fiske, Krebs, Aadsler o. m, m. 



Hvor stor en Betydning Ræven har i forstlig Henseende, er 

 vanskeligt at afgore. Nogen Nytte gor den uden Tvivl; den æder 

 jo en ikke ringe Mængde Mus og maa derved til en vis Grad for- 

 ringe Museskaden. Men synderlig meget forslaar dette næppe; og 

 det er ikke med Urette blevet fremhævet^, »at Ræve og Mus, 

 bægge i Mængde, trives ret godt sammen«. 



2. Grævlingen (Meles taxies). 



Grævlingen — hvis Udseende forudsættes bekendt'^ — opholder 

 sig især i Skoven paa Steder, som ikke ligger for langt fra Mark, 



^ Se H. Winges Analyser af Mave- og Tarmindhold af 40 Ræve skudte i Oktober 

 1886, i : Tidsskr. f. Skovvæsen 2. Bd. A S. 38 — 42. 



- Efter Kolthoff (anf. Sted S. 274 Anm.) klatrer Ræven endog op i Ronnebær- 

 træeme for at faa fat i Bærrene , og K. har to Gange fundet døde Ræve , der var 

 bleven hængende i Træerne , idet en af Forfødderne var kommen i Klemme i en 

 Grenkløft. 



^ Se Bistrups Angivelser i Tidsskr. f. Skovvæsen 2. Bd. A S. 38. 



■* Kolthoff S. 274. 



^ I Dansk Jagttidende 5. Bd. S. 170 staar om Rævene paa Skagen, at de »an- 

 retter her , som alle Steder paa Vestkysten , en Del Skade paa Faarebesætningerne, 

 om end ikke i saa stor Maalestok som længere sydpaa. Deres Næring henter de 

 hovedsagelig fra Strandbredden , og den bestaar af de dér ilanddrevne Fisk og Sø- 

 fugle.« Efter en Meddelelse i samme Tidsskrift 3. Bd. S. 8 gaar Faarene ved Skagen 

 løse i Klitterne hele Sommeren uden at komme under Tag, og Ræven skal i Gennem- 

 snit tage 250 af Skagboernes Lam om Aaret, visse Aar flere. — I Ho og Oxby 

 Sogne tog Ræven i 1885 156 Lam (Dansk Jagtt. 2. Bd. S. 150); her gaar Faarene 

 ude baade Sommer og Vinter. Se ogsaa Dansk Jagttid. 2. Bd. .S. 106, hvor lignende 

 Meddelelser findes. 



^ V. Møller i Tidsskr. f. Skovvæsen 4. Bd. A S. 4. 



^ Mærkelig er den lommeagtige Fordybning, der findes ovenover Gattet, mellem 

 dette og Grunden af Halen, og i hvilken der afsondres en Fedtsubstans. Den er ud- 

 klædt med Haar og forsynet med stærkt udviklede Hudkirtler. Det afsondrede Fedt 

 gnider Dyret op ad andre Individer; Afsondringen er stærkest henimod Parringstiden. 



