Natravnen. 



87 



har nogen Betydning for os; den fortærer ganske vist bl. a. Olden- 

 borrer, men er for faatallig til, at dette skulde kunne have nogen 

 nævneværdig Betydning. 



3. Orden. Sangfugle. 



I. Drosler (Tur dus). 



Af denne Slægt træffes her i Landet følgende Arter ^: 



Misteldroslen el. den Dobbelte Kramsfugl (T.viscivonis). 

 Vor storste Art. Indvendige Vingedækfjer- hvide. 

 Oversiden olivengraa, Undersiden hvidlig, helt over med 

 runde eller trekantede Pletter. 

 Sj æg ger en (T.pilaris). Indvendige Vingedækfjer hvide. 

 Oversiden af Hoved og Hals askegraa, Ryggen kastanje- 

 brun. Undersiden fortil gullig, bagtil hvid; Pletter kun 

 fortil og paa Siderne. 

 *Sangdroslen (T. niusiciis). Indvendige Vingedækfjer gule. 

 Oversiden brunlig. Undersiden hvidlig (fortil svagt gul- 

 lig), med runde eller trekantede Pletter, der dog mangler 

 bagtil i Midten. 

 Vindroslen (T. iliacus). Vor mindste Art. Indvendige 

 Vingedækfjer rustrøde. Oversiden olivenbrun. Under- 

 siden hvidlig med brune Skaftstriber. (Rustrød paa Si- 

 derne under Vingerne; gul Stribe over Oje og Øreregion). 

 Ringdroslen (T. torquatus). Sortagtig, stor hvid Tvær- 

 plet fortil paa Brystet. 

 *Solsorten (T. nieriila). Hannen sort med gult Næb, 

 Hunnen og Ungen morkebrun over det hele med utyde- 

 lige Pletter paa Undersiden. 

 Af de ovennævnte Drosler træffes kun de to, der er mærkede 

 med en Stjerne (*), almindelig ynglende hos os, medens de andre 

 yngler hojere mod Nord og kun ses paa Trækket tidlig om For- 

 aaret og om Efteraaret; Misteldroslen yngler dog ikke sjælden her 

 i Landet. Droslernes Rede udmærker sig ved, at den indvendig 

 er udklædt med et fast Lag af Ler, sammenkittet trøsket Træ eller 



^ Et Par Drosselarter, som blot en enkelt Gang er sete her i Landet, forbigaas. 

 ^ D. V. s. Fjerene paa Indsiden af Vingen; de ses, naar denne løftes ud fra 

 Kroppen. 



