Barkbiller. j7q 



eller under samme en lille Hule, Parringskam ret, i hvilket den 

 parrer sig, sædvanlig med flere Hunner, som er fulgt ind efter den, 

 og som nu hver danner sig en Modergang ud fra Parringskamret 

 (Fig. 105, S. 206). — Det Hul, som Barkbillen gnaver i Barken, idet den 

 gaar ind i denne, er ofte vanskeligt at opdage udenfra, idet det 

 hvppig befinder sig under et Barkskæl eller lignende. Derimod er 

 de langt talrigere Flyvehuller, gennem hvilke den nye Genera- 

 tion forlader Træet, naturligvis sædvanlig tydelige nok, idet Dyrene 

 ikke indenfra kan opsøge noget særlig dækket Sted. Nogle Bark- 

 biller danner paa Modergangen et eller flere Lufthuller. Alle 

 Barkbillehuller er kredsrunde ; Storreisen, som er hojst forskellig, retter 

 sig efter vedkommende Arts Legemsomfang. 



Gnavbilledet er i mange Tilfælde smukt og regelmæssigt, hyppigere 

 dog mere eller mindre uregelmæssigt, idet Larvegangene f. Ex. krysser hin- 

 anden stærkt, og jævnlig bliver hele den indre Del af Barken formelig 

 pulveriseret ved Gnavet. Undertiden er der væsentlige Afvigelser fra 

 den skildrede Typus; saaledes finder man f. Ex. hos enkelte Arter (se 

 Hylesinus micans og Tomicus laricis), at Larverne ikke danner sig ad- 

 skilte Gange, men i Fællesskab gnaver et pladeformigt Hulrum; hos 

 andre gnaver Hunnen ingen Modergang, men lægger Æggene i Parrings- 

 kamret, fra hvilket da Larvegangene udgaar (se Tom. abietis). — Ganske 

 afvigende er Gnavet hos Tomicus dispar, domesticus og lineatus (og 

 flere her ikke nærmere omhandlede), som anlægger hele Gangsystemet 

 inde i Veddet, og hvis Larver ikke danner Gange (ialfald ikke af den 

 sædvanlige Skikkelse); se herom de nævnte Arter. 



Hver Barkbilleart yngler i Almindelighed X_en enkelt eller 

 nogle faa beslægtede Træarter, ellei- holder sig dog overvejende til 

 dlsseT saaledes yngler visse Arter regelmæssig i Fyrrearterne, men 

 kan undertiden ogsaa yngle i andre Naaletræer; andre Arter yngler 

 regulært i Gran, atter andre i enkelte bestemte Løvtræer (f. Ex. 

 Ask). Visse Former har dog et noget stbrre Udvalg. — Talrige 

 Arter yngler i Løvtræer, talrige i Naaletræer; men det maa dog 

 siges, at Naaletræerne i det hele hyppigere hjemsøges af Barkbiller 

 end Løvtræerne, og det kan vel endog siges, at en Naaletræsstamme 

 sjælden ligger i længere Tid fældet i Skoven, uden at Barkbiller 

 indfinder sig i den og i storre eller mindre Udstrækning besætter 

 den med deres Gange; noget lignende gælder kun om enkelte Lov- 

 træer (Ask). — Nogle Arter vælger væsentlig svagt Materiale — 

 Grene, tynde Stammer — til at yngle i, andre yngler overvejende 



i tykkere Stammer. 



12* 



