Sortrandet Oldenborre. I 22 



søe, Oldenborrens Naturhistorie, floj den i 1857 ved Rørvig [paa 

 Sjælland] og ved Grenaa, i 1858 ved Silkeborg.) 



Den Sortrandede Oldenborre gor Skade ganske paa samme 

 Maade som M. vulgaris. Hvad særlig dens forstlige Betydning an- 

 gaar kan nævnes, at Larven har gjort stor Skade i Øst-Preussen paa 

 Fyrre-Kulturer paa meget let Jord. Her i Landet har Larven ogsaa 

 gjort ikke ringe Skade; i en Planteskole ved Topheden (Vendsyssel) 

 samledes i Foraaret 1890 paa c. V2 Skæppe Land loooo Larver. 



2. Smaa-Oldenborrer. 



Under ovenstaaende Betegnelse sammenfatter vi et Antal mindre 

 Torbister, som staar de ægte Oldenborrer nær, men som adskiller 

 sig ved at mangle Halegriffel og ved at der kun er tre Blade i 

 Antennekøllen. Larverne ligner i hoj Grad Oldenborrelarverne baade 

 i Udseende og i Levemaade : de lever i Jorden og af Rødder. Den 

 Skade, de gor, er vel langtfra saa stor som den Oldenborrelarven 

 anretter; men den er ingenlunde uden Betydning. 



a. St. Hans-Oldenborren (Rhizotrogus solstitialis) . 



Lys brunliggul af Farve, med lange strittende lyse Haar, der 

 er stærkest udviklede paa Brystet. Ligner i Legemsform i det 

 hele Oldenborren. 7 — 8 Lin. lang. Den findes hist og her rundt 

 omkring her i Landet. Som udviklet Insekt æder den Bladene af 

 forskellige Løvtræer. Flyvetiden er Juni — Juli, Hannen sværmer 

 om Aftenen. Larven, der næsten ganske ligner yngre Oldenborre- 

 larver, lever paa samme Maade som disse ^. Arten synes at have 

 en toaarig Generation. 



b. Hedeoldenborren (Rh. Fallénii el. ochraceus). 

 Ligner næsten ganske St. Hans-Oldenborren, fra hvilken den 

 adskiller sig ved sine morkere Vingedækker 2. Flyvetiden er Juni — 



4 Aar og Hovedflyreaaret for Vendsyssels Vedkommende i Skudaaret ; men ved Siden 

 af den store Stamme er der andre, som heller ikke er uden Betydning. 



^ Ogsaa Rh. solstitialis er hjemsøgt af snyltende Fluelarver og, som det 

 synes, i storre Omfang end Oldenborren, ialfald har man fundet flere forskellige Arter 

 hos den og en af dem i anseligt Antal (Brauer, Zwei Parasiten d. Rh. solstit. aus der 

 Ordnung d. Dipt. i: Sitzungsber. d. math.-naturwiss. Cl. d. Akad. "Wien. 88. Bd. i. Abth. 

 S. 865, Jhrg. 1883). 



^ Endvidere bemærkes, at det sidste, ubedækkede Bagkropsleds Rygside er mere 

 komet og stærkere haaret hos solstitialis end hos Fallénii. 



