Snyltefluer. q7i 



• 



gaar bort; i andre Tilfælde naa'r den at forpuppe sig forinden. I 

 nogle Tilfælde forpupper Snylteren sig inde i Værtens døde Legeme 

 og Fluen bryder frem af dette ^. 



Nogle Arter af Snyltefluer holder sig til en enkelt eller faa 

 beslægtede Værter, andre træffes i mange forskellige. De er meget 

 almindelige og spiller vistnok en ikke ringe Rolle som Ødelæggere 

 af skadelige Insekter. 



Den mest bekendte Snylteflueslægt er Tachina. med ubehaaret 

 Følehornsborste og med stive grove strittende Borster paa Bagkroppen 

 (der er firleddet). Arter af den lever f. Ex. i Nonnens Larve. 



En anden Slægt er Dexia, med behaaret Følehornsborste (Bag- 

 kroppen med grove Borster). En Dexia-Art, D. mstica"^, lever som 

 Larve i Oldenborrens (og Brandenborrens) Larver. Det udviklede 

 Insekt er 4-5 Lin. langt, graaagtigt (Hannens Bagkrop dog gul med 

 en bred mork Længdestribe); Larven er godt ^/2 T. lang. 



Endnu en Flueform kunde der vel være Anledning til at nævne 

 her, nemlig SI. Syrphus , velbekendte brogede, gulbaandede eller gul- 

 plettede, storojede Fluer, udmærkede Flyvere, der omsværmer Planterne 

 om Sommeren og kan staa næsten ganske stille i Luften. Deres Lar- 

 ver er igleagtige Maddiker, afsmalnede og tilspidsede forefter, men i 

 Modsætning til de fleste Fluemaddiker med brogede Farver, ofte knudrede 

 paa Overfladen. Pupperne er Tondepupper, ofte pæreformige, træffes 

 hæftede paa Planter. Larverne lever frit paa Planter ; ofte ses de fasthæftede 

 med Bagenden, medens Forenden er frit udstrakt og i en søgende Be- 

 vægelse. De lever af Rov, andre Insekter og Insektæg, særlig Bladlus, 

 mellem hvilke de rommer stærkt op. De træffes saaledes mellem Cher- 

 mes og Ch.-Æg; man har f. Ex. iagttaget, at Fluen skyder et Æg ind 

 under Vingen paa Chermes-Hunnen , naar denne aflægger sine Æg, 

 hvorpaa den unge Syrphus-Larve nogle Dage efter kommer ud af Ægget 

 og fortærer Ch.-Æggene, som den Hgger imellem^. Disse Larver, der 

 er meget almindelige, gor vistnok ialfald nogen Nytte. — Ogsaa for- 

 skellige andre Fluelarver fører en lignende Levemaade. 



'■b 



5. Orden. Retvingede (Orthoptera). 



Ufuldstændig Forvandling. Bidende Munddele. Vinger med tæt 

 Ribbenet (i Reglen). 



De Retvingede er den Gruppe af Insekter, til hvilken Græshopper, 



^ Meinert i: Entom. Meddelelser i. Bd. S. 114 ff. 

 2 Boas i: Entom. Meddel. 4. Bd. S. 130 ff. 



s Cholodkovsky, Beitr. z. einer Monogr. d. Coniferen-Låuse. I. Th., Kap. V— VII 

 (i: Horae Soc. Entom. Ross. t. 31, 1896), S. 39 i Særtrykket. 



24* 



