Geometra piniaria. ^■^^ 



Larverne optræder især i midaldrende Bevoksninger og under- 

 tiden i uhyre Antal, saaledes at store Strækninger afnaales. Da 

 Gnavet finder Sted temmelig sent paa Aaret, overlever Fyrren dog 

 hyppig Angrebet, selv om alle Naalene fortæres; ja endog en Af- 

 naaling to Aar i Træk kan den overleve, naar den anden Afnaaling 

 falder saa sent, at Træet forst mister alle Naalene i Oktober, og 

 en meget mild Vinter følger efter^; falder den anden fuldstændige 

 Afnaaling derimod allerede i August, saa gaar Træet stedse ud, ja 

 under uheldige Forhold (naar Træet forholdsvis tidlig mister Naalene 

 og den efterfølgende Vinter er stræng) kan selv en enkelt total Af- 

 naaling dræbe Fyrren. 



I Tyskland er Fyrremaaleren oftere optraadt i stor Mængde, 

 saaledes i Halvfemserne (i indeværende Aarhundrede) paa visse 

 Steder i Bayern, i Firserne i Provinsen Preussen, i Treserne i Meck- 

 lenburg, Pommern og Brandenburg, osv. Ogsaa i Sverrig har den 

 (omkring 1890) afnaalet anselige Arealer 2. At bekæmpe den paa 

 virksom Maade er, som det synes, umuligt. 



Her i Landet, hvor denne Sommerfugl ingenlunde er sjælden, 

 vides den hidtil ikke at være optraadt i storre Antal. 



b. G. (Cheimatobia) brumata, Almindelig Frostsommerfugl. 



Hannen med store, meget tynde, rødliggraa Forvinger med tre 

 svagt udprægede morkere Tværbaand, begrænsede af Bølgelinier. Vin- 

 gefang c. I Tomme. Hunnen graabrun med rudimentære (omtr. i Linie 

 lange) Vingestumper, ^/sT. lang. — Larven gron, lysere eller morkere, 

 med en mork Længdestribe midt paa Ryggen og tre hvidgule Længde- 

 striber paa hver Side, af hvilke den øverste er den skarpest, den 

 midterste den svagest fremtrædende; Hoved og Brystfødder grdnne. 

 Længden lidt over ^/2 T. 



Det udviklede Insekt træffes i November (Slutn. af Oktober — 

 Beg. af December). Hunnerne vandrer da fra Jorden op paa Træerne 

 og aflægger paa Knopperne deres Æg, af hvilke tidlig næste Foraar 

 Larverne kommer frem. Larven lever paa mange forskellige Slags 

 Løvtræer, af hvilke nogle dog kendelig foretrækkes for andre. 

 Den fortærer dels Bladene, dels gnaver den spæde Larve sig ind i 

 Knopperne for Løvspring; ogsaa i unge Oldenhylstre og Olden 



^ R. Harlig i: Forsti.- nalurwiss. Zeitschr. 4. Jhrg. S. 399. 

 2 Entomol. Tidskrift 1896 S. 159. 



Boas ; Forstzoologi. 23 



