368 



Insekter. 



hyppig i Veddet smaa brune halvmaaneformige Pletter, Mapvpletter; 

 de er c. i Lin. lange og ligger saaledes, at deres storste Dimension 

 er parallel med Overfladen. For nogle af de paagældende Træers 

 Vedkommende er Forekomsten af Marvpletter saa almindelig, at de 

 nævnes som særlige Kendetegn for disse Træarters Ved. 



Marvpletterne skyldes et Insekts Virksomhed. I Cambiet af 

 de paagældende Træer træffer man om Sommeren (fra Maj til 

 Beg. af September) en indtil tommelang, tynd, lys Larve, der dan- 

 ner alenlange, flade, baandformige Længdegange (Fig. 214). Lar- 

 ven ernærer sig af Cambialcellernes Indhold; de tomme Celler 

 trykkes sammen og omgiver senere som et tyndt brunt Lag Gangen, 

 der fyldes med Celler, som vokser ud fra de tilstødende Marvstraaler. 

 Cambiet dræbes altsaa hvor Larvegangen forløber, men senere dan- 

 ner der sig tæt udenfor i Barken et nyt Lag Cambialceller, der 

 træder i Forbindelse med det uskadte Cambium, saaledes at Cam- 

 biallaget atter bliver fuldstændigt og Veddannelsen kan foregaa 

 udenfor Gangene, der saaledes helt indesluttes i Veddet. Tvær- 

 snittene "af disse fyldte Larvegange er »Marvpletterne« ^. 



Den paagældende Larve er tydelig nok Larven af et tovinget 

 Insekt (anses almindelig for at være en Tipulide- Larve), men er 

 endnu ikke bleven klækket og er derfor foreløbig navnløs. 



B. Fluer (Brachycera). 



Sædvanlig mere plumpe Dyr med korte treleddede Følehorn 

 (det yderste »Led« kan dog være mere eller mindre tydelig under- 

 afdelt i flere). 



Af denne store Gruppe har kun forholdsvis faa Former Interesse 

 for os, nemlig en Del, der som Larver snylter i andre Insekter. 

 De Snyltefluer, paa hvilke vi her skal gaa ind, hører til Familien 

 Muscidæ, den samme hvortil Stuefluen og Spyfluen hører. Musci- 

 derne har simpelt treleddede Følehorn med en kraftig Borste paa 

 Rygsiden af det tredie Følehornsled og en sædvanlig blød , vel- 

 udviklet Snabel. Deres Larver er hovedløse, blege Maddiker med 



^ Kienitz, Die Entstehung d. iMarkflecke«. i: Botan. Centralbl. 14. Bd. (1883) 

 S. 21 — 26 og 56 — 61. — Tubeuf, Die Zellgange d. Birke u. anderer Laubholzer. i: 

 Forsti.- naturwiss. Zeitschr. 6. Jhrg. (1897) S. 314— 19. 



