Galmider. aqj 



næste Hovedform af Midegaller, nemlig 2) Punggallerne, der er 

 Udposninger af Bladpladen. Punggallerne er smaa kugleformige, 

 kegle- eller hornformige Legemer osv., hvis Aabning sædvanlig be- 

 finder sig paa Bladets Underside, saaledes at Gallen staar frem paa 

 Oversiden; i den snævre Aabning og paa Gallens Indside er der 

 en mere eller mindre rigelig Haarforsyning. De træffes ofte i 

 uhyre Mængde, næsten helt bedækkende Bladene, paa Æl (smaa 

 runde rødlige Galler), endvidere paa Ahorn (lignende), paa Lind 

 (hoje spidse Galler, der ofte er noget krummede) o. a. 



Undertiden er Følgen af Midernes Sugning en 3) Ombojning 

 eller Om ru In in g af Bladranden, uden at Bladet iøvrigt er for- 

 andret ; Ombdjningen kan være opefter (mod Oversiden) eller ned- 

 efter. Saadanne Midegaller findes f Ex. paa Bøg, Lind ogHvid- 

 tjorn. 



En anden Omdannelse af Bladet fremkommer ved at dette som 

 Følge af Midens Indvirkning ikke folder sig ud, men beholder Knop- 

 lejefolderne. En saadan 4) Sammenfoldning af Bladene træffer 

 man f Ex. ikke sjælden paa Bøg (se Frisen S. 401). Bogebladene 

 er da sammenfoldede paa samme Maade som i Knoppen, de er for- 

 tykkede, har en ujævn knudret Overflade og er stærkt haarede; de 

 omdannede Blade kan næsten naa en Længde som et normalt Bøge- 

 blad, medens de naturligvis paa Grund af Sammenfoldningen er 

 langt smallere; ofte er de dog stærkt forkortede. I Reglen er hele 

 Bladet omdannet, men undertiden kan Spidsen af det være normal 

 eller nogenlunde normal. Sædvanlig er flere eller alle Blade paa et 

 Skud omdannede paa denne Maade; er kun nogle af dem sammen- 

 foldede, er det altid de nederste (proximale), der er normale. Et 

 Skud, der bærer sammenfoldede Blade, er stedse temmelig kort. 

 Enkelte Bøge kan være meget stærkt besatte med denne Bladgalle, 

 der i det hele er hyppig her i Landet. 



Sidstnævnte Galledannelse staar nær ved 5) Knopgallerne, 

 der karakteriseres ved, at det er en. hel Knop, der ved Mi- 

 dernes Indvirkning svulmer op, men ingensinde udfolder sig, og 

 som ved Undersøgelsen viser sig at bestaa af uregelmæssige, om- 

 dannede, skælagtige Blade. Det er Knopper, som næste Aar skulde 

 have udfoldet sig, der angribes af Miderne og straks svulmer op; 

 Miderne overvintrer i Knopperne, der næste Foraar yderligere for- 

 storres. Paa Birken træffes hyppig saadanne Knopgaller af indtil 



26* 



