Regnorme . A2 1 



Dybde ^ strække sig omtrent lodrette Rør ned fra Overfladen ; disse 

 Rør er udklædte med et sort Lag og ses saaledes let i den lyse 

 Jord; de ender forneden med en lille Udvidelse, som er udklædt 

 med Smaastén eller med Plantefrø. I denne Udvidelse træffes i den 

 hede Sommertid eller naar Jorden er frossen én eller flere Regn- 

 orme. Gangene er dannede af Regnormene; da Jorden hernede er 

 for fast til at Ormene kan bore sig frem i den, danner de Rørene 

 ved efterhaanden at æde sig frem igennem Jorden^; det morke Lag 

 er Ormenes Exkrementer, som de formodentlig anbringer paa Væggen 

 for at stive denne af. Ved Grundgravninger o. desl. ser man ofte 

 de sorte Regnormerør i Mængde i Undergrunden ; ved Siden af 

 friske, aabne Rør ses da ogsaa gamle sammenfaldne Rør som mere 

 eller mindre udviskede morke Striber. Meget hyppig vokser Rødder 

 ned i disse dybtgaaende Ormerør, der iøvrigt uden Tvivl bruges 

 af Ormene i længere Tid, ikke hver Gang dannes paany. 



Den Indvirkning, som Regnormene har paa Jordbunden og 

 Plantevæksten, er meget stor. Den beror fornemlig paa følgende 

 Omstændigheder: i) at de fortærer de døde Plantedele, der ligger 

 paa Jorden; 2) at de bestandig gennemkrysser Mulden med deres 

 Gange; 3) at de lader Mulden gaa igennem deres Tarmkanal og 

 ophober Exkrementerne paa Overfladen. Vi vil betragte hvert 

 af disse Punkter for sig; skarpt kan de iøvrigt ikke holdes ude fra 

 hinanden ^. 



i) Regnormene forhindrer, at de døde Plantedele 

 bliver liggende ovenpaa Jordens Overflade; idet de fortærer dem, 



1 R. Goethe (i: Jahrbilcher d. Nassauisch. Vereins f. Naturkunde Jhrg. 48 S. 31) 

 fandt dem i indtil 5 Alens Dybde. 



- At det er paa denne Maade de kommer frem i fast Jord, har Forsøg vist; en 

 stor Orm, som Darwin lagde paa en Urtepotte, der var fyldt med fast sammenpresset 

 vaadt Sand, var 25-26 Timer om at komme helt ned deri; efterhaanden som den ar- 

 bejdede sig ned, kom der Sand ud af Gattet, og dette vedblev ogsaa efter at den var 

 kommen ned under Overfladen. 



^ En forholdsvis ringe Betydning for Planterne har vistnok de Gange , der gaar 

 ned i Undergrunden, og paa hvilke navnlig Hensen har lagt stor Vægt (se Hensen, 

 Die Thatigkeit d. Regenwurms f. d. Fruchtbarkeit d. Erdbodens. i: Zeitschr. f. wiss. 

 Zool. 28. Bd., 1877, S. 354— 64; samme, U. d. Fruchtbarkeit d. Bodens in ihrer 

 Abhanffi^keit v. d. Leistungen d. in d. Erdrinde lebenden Wiirmer. i: Landwirth- 

 schaftl. Jahrbiicher 11. Bd. S. 661—698); der gaar ganske vist ofte Rødder ned i 

 disse, men Rødderne kan ogsaa gaa ned i Undergrunden, uafhængig af Regnorme- 

 rørene (se Djémils S. 420 Anm. 3 anf. Afh. S. 19). 



