Regnorme. 



423 



i samme Dybde osv., alt var saa vidt muligt éns med Undtagelse 

 af, at den ene Beholder indeholdt Regnorme, den anden ikke. For- 

 søgene, som blev anstillede af Forf. i den forudfattede Mening, at 

 Regnormene ikke havde nogen videre Betydning for Jordbundens 

 Frugtbarhed, gav det Resultat, at Planterne i alle Forsøgene allerede 

 fra yngre Udviklingstrin af, viste en kraftigere Vækst i den med 

 Orme forsynede end i den ormfri Jord, og ved Høsten af Planterne 

 viste der sig ogsaa en gennemgaaende anselig, ofte endog meget 

 anselig Overvægt for den Jords Vedkommende, hvori der var Orme ^. 

 W.'s videre Undersøgelser paaviste klart, hvad Aarsagen var 

 til, at Planterne trivedes bedst i Potterne med Regnorme i. Ved at 

 sammenligne en Jordmasse, hvori der havde levet Regnorme, med 

 en tilsvarende Masse ormfri Muld, viste det sig, at den forste havde 

 en langt storre »Luftkapacitet« (var langt mere porøs), medens den 

 ormfri Mulds »Vandkapacitet« var langt storre (d. v. s. den sidste 

 holdt mere paa Vandet). Udluftningen var altsaa langt bedre i Regn- 

 ormemulden; ved Forsøg paavistes det ogsaa ligefrem, at der med 

 samme Tryk i samme Tid gik mange Gange saa megen Luft gen- 

 nem Regnormemulden som gennem den ormfri Muld. Dette er 

 selvfølgelig af stdrste Betydning for Sønderdelingen af de organiske 

 Stoffer i Jordbunden; og det paavistes da ogsaa, at Kulsyreudvik- 

 lingen i Jord, hvori der havde været Regnorme, var betydelig storre 

 end i Jord uden Regnorme; det viste sig fremdeles, at saavel Mæng- 



* W. anstillede i det hele 32 Forsøg, fordelte paa en længere Aarrække ; exempelvis 

 anfører vi her de tre forste : 



