AOQ Tillæg og Rettelser. 



S. 150, L. 7 f. n. »Slaar dette vil« læs: Slaar dette til. 



S. 154. I Holland har Nacerdes gjort betydelig Skade i Træværk 

 ved Søen; ikke blot Naaletræ men ogsaa Eg (af denne dog især Splin- 

 ten) var angreben. Imprægnering med ringere Mængder Kreosot viste 

 sig unyttig; forst en Kreosot-Imprægnering af 436 Liter pr. Kubikmeter 

 beskyttede Træet fuldstændig, Centralbl. d. Bauverwaltung 1891 S. 55. 



S. 1 7 I, L. 23 — 25. »Det udviklede Insekts Gnav har vistnok i Reglen 

 kun ringe Betydning.« Det bor dog her noteres, at Krahe (Lehrb. d. 

 Korbweidenkultur 4. Aufl. S. 195) meddeler, at det udviklede Insekt i 

 1883 odelagde 2 ha Pilekultur for ham ved at »stikke og udsuge« 

 Spidsen af Skuddene; hvert Skud fik 6-7 Stik, »ved hvert Stik var der 

 en Rende af et Par mm. 's Længde«. Spidserne knækkede og torrede ind. 



S. 175, L. 7 ff. forneden. Senere har jeg set lignende Gnav paa 

 unge Ege (Vester Palsgaard). 



S. 177. Efter Iagttagelser, som jeg har gjort i 1897 i en Plante- 

 skole paa Jægerspris, stiller Cionits fraxim's Udviklingsgang og forstlige 

 Betydning sig som følger: Generationen er énaarig. Det udviklede 

 Insekt kommer frem fra Overvintringsstedet i Maj og giver sig til at 

 gnave Huller i Knopskællene og de unge Blade, der er ved at udfolde 

 sig; ogsaa paa de unge Stængeldele gnaver den hist og her smaa For- 

 dybninger. Strax efter Fremkomsten lægger Billen Æg paa Askeskuddene, 

 og nogle Dage efter kommer Larverne frem. Disse begnaver Bladene 

 som S, 177 beskrevet, men gnaver derhos ogsaa smaa Gruber i Over- 

 fladen af de unge, endnu blode Stængeldele; Gnavet paa Bladene kan 

 have en saadan Udstrækning, at de næsten helt er opædte, ligesom 

 ogsaa de unge Stængeldele kan være saaledes dækkede med Gnavgruber, 

 at de dræbes; er der kun faa Gruber tilstede, heler de snart ud. Efter 

 faa Ugers Forløb danner Larven sig en Cocon (sædvanlig paa Jorden, 

 paa et Græsstraa osv.), og godt og vel en Maaned efter Æglægningen 

 kommer det nye Kuld af udviklede Insekter frem. Disse æder Huller 

 i Bladene og i Knopskællene men forsvinder snart (gaar uden Tvivl ned 

 i Jorden for at hvile til næste Aar). I det beskrevne Tilfælde havde 

 det fuldkomne Insekts Gnav hverken om Foraaret eller om Sommeren 

 nogen storre Betydning; derimod ødelagde Larverne talrige Askeplanter 

 fuldstændig og forringede mange andre i en betydelig Grad. Smlgn. 

 Tidsskr. f. Skovvæsen 9. Bd. (1897) A S. 144 — -51. 



S. 192. Om Følgerne af storre Angreb af det udviklede Insekt af 

 Hyleshius piniperda har jeg offentliggjort en Artikel i Tidsskr. f. Skov- 

 væsen 9. Bd. (1897) A S. 151 — 57 (med 3 Tavler). De foran S. 192 

 beskrevne og Tavle 7 afbildede Heksekost-lignende Dannelser forekommer 

 ogsaa paa Skovfyr, men er mere karakteristiske, fyldigere og tættere 

 paa BjærgfjT. Men Skaden er lige stor paa bægge. 



S. 215, Anm. Ved Slutningen tilfojes: I Annales Soc. Entom. France 

 3. sér. tome i, Bul). S. LXIV nævnes en Pragtbillelarve, som levede 20 Aar 

 i et Mahonimøbel, for den forvandlede sig, og en Træbukkelarve, som i 

 10 Aar havde levet i en Stol. 



S. 221, L. 9-10. »Dens Gnav synes ikke at være nærmere beskrevet.« 

 Gnavet er lejlighedsvis omtalt af Fabre, Souvenirs Entom. 4. sér. S. 308. 



