SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 15 



lika lang med den femte lederis uridre karit, och uti den eoncava kanten fint strierad. Uet andra benparet ar 

 storre an del forsta ocli liar den forsta leden lang, den andra kort; den tredje och fjerde, hvilka aro ororligt 

 forenade med hvararidm, bilda tillhopa ei^ bred led, hvars friimre kant ar rat, och den bakre bagbojd, samt for- 

 sedd raed mycket langa, cilierade borst. Den tredje leden a'r nemligen med hela sin friimre kant iorenad med 

 den fjerde, sorn ar at' triangular form. Den I'emte leden, hvars nedre anda upptages helt och hftllet af den stora, 

 bojda, spetsiga och slata klons bas, fir lang, smul, nagot bojd, och uti den bakre kanten fbrsedd med cilierade, 

 liinga borst. Det tredje och fjerde benparet aro ungelar af snmma la'ngd som det andra, och hafva den forsta le- 

 den liing och temligen bred, den andra kort, den tredje langre an denna och bred, med den friimre kanten nagot 

 bagbojd och den bakre rat, samt den fjerde leden kortare och smalare an den tredje. Den femte ar ungefiir lika 

 liing som den tredje, men mycket smalare, riSgot bojd och nedat afsmalnande. Klon iir toga bojd och ufistan 

 lika liing som den femte leden. Det femte benparet, som iir nagot kortare an det fjerde, liar den forsta leden 

 brcdare jin de olriga, men ej tunri och skiflik, den andra kort, den tredje bredare och mycket langre an den an- 

 dra, med deu framre och nedre vinkeln niigot utdragen, och den bakre kanten lorsedd med glesa borst, samt den 

 fjerde smalare och mycket kortare iin den tredje, med den undre kanten snedt afsknren, samt den bakre och nedre 

 vinkeln nagot utdragen. Snedt ofver den tjerde ledens yttre sida gii tva rader af krokiga och grofva tornar. 

 Den femte leden ar smal och ungefiir lika liing som den tredje. Klon ar kort och stark. Det sjette benparet, 

 som ar nagot langre an det foregaende, ofverensstiimmer med delta uti form, men har den forsta leden bredare 

 och uti den bakre kanten lorsedd med cilierade borst. Del. sjunde benparet a'r betydligt la'ngre an det sjette, oeh 

 har den forsta ledeu bredare iin de tva loregaende paren, snmt de ioljande lederna smala. Epimererna aro mycket 

 liiga och sma. 



De tre paren af simben aro korta, och hafva bnsal-leden mycket bred, med den undre kanten snedt afskn- 

 ren. Det fjerde paret af abdominalbenen har basal-leden bred och langre an greriarne, som aro breda, lika langa, 

 saint pa den ofre sidan och i spetsen viipnade rned tornar. Det femte paret a'r kortare, men af samma form som 

 det tjerde. Det sjette benparet bestar at' en kort och bred basal-led och en nagot storre, nastan oval eller a'gg- 

 rund gren, som i kanterna bar langa borst. Caudal-bihanget ar odeladt, kort, bredt, i spetsen afrundadt, samt 

 pa den ofre sidan forsedt med tva sma upphojningar, som aro viipnade med korta och krokiga taggar. Branchial- 

 bihang finnas vid alia benparen, utom det to'rsta och sjunde. Djurets storlek iir omkring tio m.m. 



Honorna aro mindre an hannarne och hafva mycket svagare ocli kortare aiitenner. Den forsta leden af 

 de ofres skaft har den undre sidans inre kant taudad, men tanderua mindre an hos hanuen, och den yttre sidan 

 va'pnad endast med ett par grofva tornar. 



2. Corophium crassicorne , n. sp. 



Caput inter antennas superiores processu parvo rnagis minusve acuto arrnatum. 

 Unguis pednm thoracis primi paris longitudinem marginis inferioris articuli quinti supe- 

 rans; idem secundi paris dente uno acuto arrnatus. Pedes tertii quartique paris thoracis 

 unguibus longitudinem articuli quarti quintique conjunctorum sequantibus. Pedes abdo- 

 minales sexti paris raino ovali. Segmenta abdoniinis quartum, quintum, sextum coalita. 

 - Fig. 2. 



Habitat ad oras nostras occidentals, ab arcticis inde ad Bohusiarn, rarum. 



Beskrifning af Hannen: Kroppen iir liksom hos C. longicorne mycket bred och nedtryckt, med ryggen slat. 

 Hufvudets f'riimre kant har i midten en liten spetsig process. Dess sidokanter utliipa emellan de ofre och undre 

 antennerna uti ett ganska langt och smalt utskott. Ogonen aro sma och runda och sitta vid den friimre kanten af 

 hufvndet, vid basen af den emellan de ofre och undre antennerna utgaende processen. Abdomens tre sista seg- 

 menter aro hopvuxna till ett stycke. 



De ofre antennerna (fig. 2. a.) aro mycket svagare an de undre, och na nagot framotn dessas fjerde skaft- 

 led. Den forsta leden iir mycket grofre iin de foljande tv8, samt nagot langre an den andra; dess yttre och ofre 

 sida ar rund, men den inre och undre iir plnttad. Uti den yttre och undre kanten har den nfigra sma bugler 

 iifvensom nagra fina borst, men uti den undre och inre kanten grofre tornar. Den tredje leden iir mycket kortare 

 an den andra, och svepans leder aro till aritalet omkring sex. De undre antennerna aro kortare, men tjockare an 

 hos den foregaende, och uS ungefiir till den bakre kanten af det tredje abdominal-segmentet. Den stora basaldelen 

 a'r pfi den undre och inre sidan va'pnad med tva stora, bojda ta'nder. Den tredje leden iir kort och den fjerde a'r 

 storst, nastan spolformig, p& den fra'mre a'ndans undre sida va'pnad med tva tiinder, en langre och spetsigare, 

 en kortare. Den femte leden fir kortare och mycket smalare fin den foregSende, och har pa den bakre andans 

 undre sida en kort trubbig tand, samt pa den friimres inre sida en nagot storre, som lagger sig upptill den sjette 

 ledetts inre sida. Den sjette leden iir ungefiir hiilften sa lang som den foregaende, och pfi den undre sidan for- 

 sedd med langa borst. Si'idana finnas a'fven pa den femte leden. Pa den sjette leden fiilja tvS mycket korta le- 

 der, af hvilka den sista ar viipnad med mycket korta och grofva, nastan klolika toruar. 



