20 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



Habitat ad litora Norvegiae et Bohusise, gregaria, nidificans. 



Beskrifning nf Ifannen: Kroppen bar ryggen bred och slat, utan kol cller tander. Hufvudets framre knnt 

 utskickar etncllan de ofre antennerna en kort spetsig process. Ogouen iiro sra& och figgrunda. 



Autenuerna firo mycket grofva och visa foga skillnad eraellan skaft och svepa. DC ofres forsta led ar na- 

 got tjockare och kortare an den andra eller tredje, som firo nfistan af sannna langd. Den sednare ar nSgot kor- 

 tare an den fjerde, pa hvilken fiilja tvS mycket korta leder. PA den ofre sidan af alia lederna sitta knippvis 

 grofva och greniga borst, och pi den uudre sidan Ifingre, smalare och i kantcn fint tandade. De undre antennerna, 

 om aro fiistade la'ngt bakom de ofre, aro nagot liingre, samt mycket grol're iin dessa. Deras forsta och andra led 

 bilda tillhopa en stor basal-del, som fran den undre sidan utskickar en spetsig process; den tredje leden ar nfigot 

 langre; den fjerde fir Ifingre iin den tredje och lika lang ined den femte, som iir la'ngre iin den sjette. Pa denna 

 folja tva korta leder. Afven dessa antenner aro forsi-dda med langa och tiittsittande borst. 



Mandiblerna iiro starka, och deras grenar aro viipnade med 5 6 tander. Tuggknolen iir hog och palpcn 

 mycket grof, med den forsta leden kortast, den andra liingst, samt den tredje i spetsen afrundad och forsedd med 

 en rafingd borst. Den forsta maxillen har den hire skifvan mycket liten samt tillspetsad, den yttre skil'van 

 vapnad i andun med tva klufna tornar och palpen bestaende f tv& leder. Den andra maxillens skif'vor iiro korta 

 och breda. Den ofre lappens undre kant ar al'ruudad, och underliippen , sora ar bred och djnpt klufven, har de 

 bakre processerna temligeu langa och tillspetsade, samt biflikarne af medulmuttig storlek. Maxillnrbencns inre skifva 

 ar kort, samt i findan forsedd med cilicrnde borst och nagra tornar; deras yttre skifva ar uti den inre kanten viip- 

 nad med grofva tornar och uagra borst. Palpen bestar af fyra leder, af hvilka den sista ar konisk och forsedd 

 med grofva borst. 



Del forsta benparet ar mycket mindre an del andra, dock af stark byggnnd, med handi-n, som bildas af 

 den femtc It-don, iiggrund och temligen stor, samt klon stark, bojd och uti den concave kanten tandad. Det an- 

 dra benparet, som ar mer fin dubbelt sS stort som del foregaende, har den femte leden mycket stor, nastan af 

 oval form och uti den bakre kanten forsedd med tvn djupa, rundade inskiirningar, hvarigenom bildas tvS starka 

 tander. Klon iir mycket stark, bojd och tandad. Det tredje oeh fjerde benparet, som iiro kortare an del andra, 

 aro lika langa och mycket starka. Deras torsta led iir ganskn bred, vid den undre andan bredare an vid den 

 ofre; den andra kort, den tredje liingre och mycket bred, med den friirnre kanten bagbojd, den bakre riit och 

 den undre urringad; den fjerde ar kortare och sraalnre an den foregaende, och den femte ar nfigot langre fin den 

 fjerde, samt nastan af iiggrund form. Klon ar kort och stark. Det femte benparet fir af samma langd som det 

 fjerde, och har den forsta leden bred och af rectangular form, med den bakre och nedre vinkeln afruudad. Dess 

 ofriga leder aro starka och grofva. Det sjette och sjunde benparet hafva samma form som det ferate, men deras 

 forsta led har den bakre kantens undre vinkel spetsig och ej afrundad. Epimererna aro ISga och de fyra forsta 

 paren tilltaga bakut uti storlek. Den ferate fir nfigot miudre fin den fjerde och har den friimre delen mycket storre 

 an den bakre. Den sjette och sjunde firo mindre an den femte. De tre forsta abdominal-segmenteruas undre kant 

 har vinklarna afrundade. Det fjerde abdorainal-benparet ar kort och n&r ej sa la'ngt bakat som det femte; dess 

 yttre gren fir nagot kortare fin den inre och bada firo grofva, samt i den ofre kanten och i spetsen forsedda med 

 tornar. Det femte benparet har samma form. Det sjette paret nar nagot liingre bakat fin det femte och har ba- 

 sal-leden lang, grof, af konisk form och forsedd med tva korta och koniska, nagot uppatbojda, i spetsen med en 

 kort, krokt och grof torn vapnade grenar. Caudal-bihanget ar kort och bakiit tillspetsadt, samt pa den ofre sidan 

 vapnadt med ett par sma, krokta taggar. Branchial-bihangen firo fern par. Lfingden fitta till nio m.in. 



Honan liknar hannen i det narmaste, men har nfigot svagare antenner samt det andra benparets hand 

 vapnad med mindre tander. Fargen fir brun, pfi ryggen mo'rkare, p;1 sidorna ljusare. 



Denna art, som forst blifvit tagen af RATHKE vid Norges kust, forekommer vid Skandinaviens vestkust, 

 och traffas uti Bohusliins skargard, stundom uti otaliga stim, ibland alger. Den lefver uti bon, sora den sjelf 

 forfardigar. Ofta trfiffar man hela kolonier af sadana bon; de bestS af vextdelar, som af djuren samman- 

 flfitas till smS cylindrar, hvilkas inre yta fir ofverdragen raed ett segt iimne, som troligen af djuren afsondras. 

 De hafva endast en oppning, uti hvilken djuret sitter med antennerna utstrfickta for att med dessa och griphfin- 

 derna tag.i det rof, som kommer i dess narhet. Man ser det hfirunder hafva maxillarbenen uti standig rorelse, 

 for att dented undersoka de fimnen, hvilka genom den standiga strom af vatten, som astadkommes genom sim- 

 benun, fb'ras till munneu. I sina rorelser fir den icke serdeles snabb. 



Gen. 4. PODOCERUS, LEACH. 



Corpus depressum, epimeris parvis. Antennas superiores fiagello proprio multi-arti- 

 culato et flagello appendiculari brevi instruct*. Antennae inferiores superioribus crassio- 

 res, subpediformes. Palpus mandibulae triarticulatus, maxillse primi paris biarticulatus et 

 peduin rnaxillarium e quatuor articulis compositus. Pedes primi secundique paris thora- 

 cis manu subchelifornii. Pedes sexti paris abdominis biramei, rarais brevibus et crassis. 



