SKANDJNAVIENS AMPHJPODA GAMMARIDEA. 29 



hnnnen af stark byggnad, och den fjerde leden lika stor som den fcinte, hvilken liar nggrund form och bar i bada 

 kanter, men i synnerhet uti den framre, tiittsittandc, inycket langa burst. Dylika finnas iifven pa den fjerde leden. 

 Hos honan har del andra benparet den i'emte leden mera langdragen och nastan rectangular. Det tredje och fjerde 

 benparet har den torsta leden lung och smal, den andra mycket kort, den tredje langre och bredare an den fjerde, 

 nedu't bredare an vid den ofre delen, saint i den undre kanten snedt afskuren. Den femte leden, som har na- 

 stan samma liiiigd som den tredje, ar annu sraalare an den fjerde och nagot biijd. Klon ar nastan lika lang som 

 den femte leden, smal, spetsig och toga bojd. Det femte, sjette och sjuride benparet hafva den forsta leden af- 

 lungt iiggrund, och aro for ofrigt at' vanlig beskaftenhet. De tva sista beuparen, at' hvilka det sjunde ar langre 

 iin det sjette, aro betydligt langa. Epimererna aro ganska lAga. 



Det andra och tredje segmentet af abdomen hafva den undre kantens bakre vinkel afrundad. Abdomens 

 fjerde och femte benpar ml lika lungt bakat som det sjette paret, och hafva grenarne lika langa och smala. Det 

 sjette benparets grenar, som aro dubbdt sa langa som basal-leden, iiro afven smala, lika langa, och pfl den ofre 

 sidan saint i spetsrn I'iJrsedda med nagra sinil borst. Caudalbihanget ar kort och liar pa den ofre sidan tva snaa 

 upphojningar, som biira borst. Uti den bakre kanten har det ej niigon krokt tagg. Branchial-bihangen aro sma 

 och till antalet fern par. 



Djurets storlek ar omkring sjn m.m. 



6. Autonoe macronyx (LILJEBORG). 



Oculi minuti, rotundati. Antennae superiores inferioribus longiores. Maris pedes 

 primi paris iisdem secundi paris inulto minores et manu oblongo-ovata, dentibus carente; 

 iidem secundi paris articulo quinto quarto, rnagno et tumido, minore, ovato, margine poste- 

 riore tuberculis quinque aut sex annato. Femina inanibus pedurn prirni secundique paris 

 fere aequalibus, oblongo-ovatis, dentibus destitutis. Pedes abdorninis ultirni paris ramo 

 exteriore interne longiore, articuli basalis longitudinem asquante. Appendix caudalis mar- 

 gine posteriore aculeis duobus crassis, incurvis armato. Fig. 6. 



Gammarus macronyx, W. LILJEBOHG: Kongl. Vetensk.-Akad. Handlingar, 1853, p. 458. (Femina). 

 Ofversigt af Kongl. Vetensk.-Akad. Forhandl., 1855, p. 125. 



Habitat oras occidentales a Finmarckia usque ad promontorium Kullen. 



Beskrifning af Hannen: Kroppen ar raera nedtryckt an hos de foregaende, och har ryggen bred samt all- 

 deles slat. De 6'fre antennerna na ej till abdomens borjan, men aro langre an de undre. Deras skaft-leder hafva 

 samma. relativa storlek, som hos A. longipes, oeh svepan best&r af 17 18 leder samt bisvepan af 5. De undres 

 fjerde skaft-led ar nagot langre an den femte, som nar langre fram an de ofres skat't. Svepan bestar af sju leder 

 och ar kortare an skaftets femte led. 



Mandiblernas palp ar stark, och bar den andra och tredje leden nastan lika langa samt forsedda med langa 

 och grofva borst. Den forsta maxillens inre skifva ar temligen lang och spetsig. Den andra maxillen och de 6f- 

 riga muudelarne ofverensstamma i det narmaste med dem af Aut. punctata. 



Det forsta benparet (fig. 6, a.), som ar betydligt mindre an det andra, har den forsta leden Mng, rat och 

 nedat tilltagande uti bredd, den andra och tredje korta, samt den fjerde nastan sto'rre an den femte, som ar af- 

 langt aggrnnd, och pa den bakre kantens midt forsedd med en grof torn. Klon ar spetsig och krokt. Det andra 

 benparet (fig. 6, b.) utmarker sig isynnerhet genom den fjerde och femte ledens storlek. Den fjerde ar storst och 

 inycket uppsvalcl, isynnerhet dess framre del. Dess bakre kant ar foga bojd. Den ferate leden ar miudre an deu 

 fjerde, at' aggrund form, och har den bakre kanten forsedd med 5-6 knolar och en grof torn samt nagra borst. 

 Klon ar ej sardeles stark, och saknar tander. Denna femte led ar alltid bojd inat under djurets kropp, sa att 

 den bildar en iner eller mindre trubbig vinkel med den fjerde leden. Det tredje och fjerde benparet (fig. 6, c.) 

 aro lika stora och hafva den forsta leden lika lang som de tva toljande lederna tillhopa, af hvilka den andra ar 

 mycket kort, men den tredje temligen lang och bred, i den framre kanten forsedd med langa borst och med den 

 undre kanten tva'rt afstympad. Den fjerde och femte leden aro tillhopa nagot langre an deu tredje. Den fjerde 

 ar kortast, mycket smalare an den tredje och nagot bred are an den femte, som ar nSgot bojd. Klon ar lang, 

 spetsig och nastan rat. Det femte benparet ar nagot kortare an de tvS foregaende och har den forsta leden bred 

 samt nedat nagot smalare an vid den ofre delen. Dess klor aro kortare an pa de tva foregaende benparen. Det 

 sjette och sjunde benparet aro betydligt langre an det femte. Epimererna aro mycket sma. Den forsta ar snedt 

 fyrkantig, den andra har den undre kanten afrundad; den tredje och fjerde hafva nastan rectangular form, och den 



