42 RAGNAR M. BRUZELIU8. 



Epiraererna visa (let ovanliga forhallande, att den forsta hr mycket litcu, saint myckot mindrr iin de tre 

 foljaude paren '. Den iir trinligen bred, niistan fyrkantig, med den undre kantcn al'rundad eller snedt at'-kuivn , 

 och betacker niistan alldeles icke benets forsta led, som iir fiistad uiira dess ncdre kant. Den andra epimcrcn ,-ir 

 myeket hcigre, rectangular, och nagot smalare (in den tredje. Den fjcrde ftr bredast och af vanlig form. DC tre 

 siaU paren iiro smS. 



Del audra och tredje abdominal-segmentets bakre och uedre viukel ftr niistan rftt, och det Ijerde pnret nf 

 abdomens ben nar lika ISngt bakiit som det sjette, men nugot liingre an det femtc. Dess grenar iiro tillspetsade 

 och lika lunga, samt pft dun iifre sidan forsedda med tornar. Sudani iir iifven det femte paret. Det sjette parets 

 grenar iiro smalt lancettlika, den yitrr 2 nagot liingre an den inre, saint i spetsen viipnad med en stark torn. Den 

 yttre ar uti den inre kmitcn, och den inre uti Irnda knnterna forsedd med ytterst finn, tfttlsillande lander och etl 

 par korla tornar. Caudal-bihanget or kort, djnpt klufvel och har flikarne i spelsen afslympade saml vapnadc im-d 

 i-ti par smS tornar. Braiichlal-liihang saknas endast pfl del fiirsla benparet. Det sjunde bcnparets brnnchial-hihang 

 iiro niistan rudimentiira. llanucn skiljer sig fran honnn endast geuom liingre antenner. Dess storlek ar 7 8 m.m. 



Uti Bohuslans skiirgard forckommcr denna alliniinnast bland alia arterna al'sliigtet Anonyx, och traffas liings 

 hela vestra kusten af Skandinavien atminstone till Kullen. Ofta finnes den inuli respiralions-siicken hos Ascidicr. 



3. Anonyx nanus, KROYER? 3 



Antennae superiores inferioribus breviores. Oculi magrii, reniformes. Pedes prinii 

 paris articulo secundo dimidia longitudine articuli priini breviore, articulo quinto rectan- 

 gular!, elongate, longitudinera articuli quarti sequante. Pedes secundi paris articulo priino 

 articulo secundo plus duplo longiore. Pedes tertii quartique paris unguibus articulis quintis 

 multo brevioribus. Pedes septimi paris iisdem sexti paris paullum longiores. Pedes ab- 

 doininis ultimi paris ratno externo intus setifero. Appendix caudalis elongata, profunde 

 divisa, laminis apice spiniferis. 



Anonyx nanus, KROYER: Nalurhistorisk Tidskrift, anden Rrekke, II, p. 30. 

 Voyages en Scandinavie etc., pi. 17, fig. 2. 



Habitat ad oras occidentales Scandinavia?, in Bohusia baud rarus. 



Kroppen ar hogre an hos den foregaeude och hoptryckt. Ogonen aro stora och njurlika. De ofre aiiten- 

 nerna iiro kortare iin de undre hos bada konen. Skaftet, som ar tjockt, har den andra och tredje leden temligen 

 linga. Svepan beslfir af elfva leder, bland hvilka den forsta iir mycket stor, utfit afsmalnande och pS insidan for- 

 sedd med langa laltsitlande borst. Bisvepan bestSr af 6 9 leder, af hvilka den forsla ar ganska lang. De undre 

 antennernas svepa bestSr af omkring 21 mycket korta leder. SSdana aro antennerna hos honan; hos hannen har 

 jag deremol riiknal 21 leder i de ofres svepa och anda till 35 i de unclres, hvilka voro dubbelt sa ISnga som 

 de ofre. 



Mandibelns spels iir bred och har en lilen land vid den friimre kanten. Tuggknolen iir stor och af oval 

 form, samt fbrliinger sig mot den fratnre kanten med en al'rundad process, bakom hvilken palpen iir fiistad. Pal- 

 pens andra led ar langst och den Iredje har i kanten en miingd borst. Den forsta maxillens ytlre skifva iir tcin- 

 ligen lang och uti iindan samt en del af den inre kanten viipnad med grofva tornar, som pa sidorna aro lorsedda 

 med storre eller mindre tiiiidi:r. Den inre skifvan ar kort, i spetsen afrinulad och forsedd med ett par cilierade 

 borsl. Ofverliippens undre kant ar afrundad, och underliippen djupl klufven. Maxillarbenens inre skifva, sora 

 sir lemligen I2ng och nSr lill den fra'mre andau af palpens forsta led, iir uti spetsen forsedd med tre korta tornar 

 och uagra cilierade borst. Den yttre skifvan, sora n&r framom palpens andra led, har uti den inre kanten, som 

 iir forsedd med sma bugler, spSr till sm Hinder. I den yttre delen af den friimre iindan iir en liten inskiirning, 

 i hvilken silter ett litet borst. 



Det forsta benparcl, som iir temligen langstrackt , liar den femte leden lung, smal, rectanguliir, med den 

 framre kanten nagot bSgbojd och den bakre inbojd, samt afsmalnar nedut nSgot 4 . Den fir lika ISug som den Ijerde 



1 KROYER beskrifver endast de sex sista paren af epiraerer, och pil teckningen af denua art, i Voyages etc., 



synes ej den forsta epimeren. 

 1 KROYER uppgifver all den inre ftr langst. 

 J Det ar med tvekan, sora jug upptagit denna art sasom identisk med Anonyx nanus, KROYER. Den visar 



nemligen en miingd afvikelser ifriin A. nanus, och na'rmar sig i flcra hanseenden till A. minutus, KKOVKK, 



hvilka bSda arler mojligen sammanfalla med hvarandrn. Da jag emtdlertid ej har hafl lillgang till lyp- 



exemplar, har jag ej kunnat afgora delta. 

 4 Den femle leden ar belydligt liingre och sraalare iin densamma hos A. minutus, att domma efter teckningar- 



ne ofvcr denna art uti Voyages en Scandinavie etc. 



