SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 45 



Mnndelarne hafva i det niirmaste saitimn bcskaffenhet som hos A. ampulla. Mandibelns spcts saknar tan- 

 der, och den forsta maxillens yttre skifva fir leirsedd med tornar, som pa den inre sidan firo vapnade ined flora 

 taggar. Maxillarbenens yttre skifva sakiiiir tiinder uti deu inre kaiiten, men fir uti den friimre iindnu forsedd 

 med borst. 



Det forsta benparet utmiirker sig genom sin langd och smalhet. Uess forsta led ar lang och smal, dock 

 bredare an do foljande; den andra ar mera iin hiilf'ten s8 lang som den forsta, och lika Ifing ined den tredje och 

 fjerde tillhopa; den femte ar lang, smal, rectangular, och liar den IViimre kanten riiigot bSgbojd , den bakre nfigot 

 inbojd, sarat den nedre andan snedt at'skuren och fint tandnd. Klon, som ar stark, liar uti den concava kanten 

 en stark tand saint nagra borst. Det andra benparet fir liingre an det forsta, och liar den femte leden oval samt 

 klon uti den concava kanten viipnad ined nagra borst och fina tfindrr. De ofriga benpareu aro forsedda med medel- 

 mattigt langa klor och ofverensstamma i det niirtnaste med dem af A. ampulla. Epimererna aro tetnligen hoga. 



Det tredje abdominal-segmcntcts bakre och undre horn ar viipnadt med en liten, kort och skarp tand, och 

 (let fjerde och femte benparet af abdomen na lika liingt bakiit, men ej sa langt som det sjette, hvars grenar aro 

 smalt lancettlika, deu yttre nagot langre an den inre samt i spetseu vapnnd med en grof torn, och bada liings 

 hela den inre kanten forsedda med cilierade borst. Caudal-bihauget ar arlangt och smalt, klufvet niistan till ro- 

 ten, med de smala flikarne uti spetsen forsedda med ett litet borst. Af branchial-bihang finnas sex par, och de 

 snknas endast vid det forsta. Vid basen af det femte och sjette branchial-bihangct ar fastadt ett dylikt, mindre 

 och smalt. Djurets storlek fir omkring tjugu m.m. 



Denria art, som vid Gronland skall vara mycket allrnan, forekomrner afven liings Skandinaviens ktister 

 ancla ned uti Kattegat. 



7. Anonyx Kroyeri, n. sp. 



Antennae superiores inferioribus breviores. Oculi ovales. Pedes primi paris debiles, 

 articulo quinto angusto, rectangulari , ungue minutissiino, setis densis fere obtecto. Pedes 

 secundi paris articulo quinto parvo, fere ovato, ungue crasso. Pedes abdoininis ultimi 

 paris ramis elongato-lanceolatis. Appendix caudalis profunde fissa, laciniis apice rotunda- 

 tis. - - Fig. 7. 



Habitat ad oras nostras, a Finmarchia inde ad Bohusiam. 



Beskrifuing: Kroppen ar tjock och gauska hog, med ryggen afrundad och slat. Ogonen aro stora och till 

 formen ovala. De ofre antennerua aro kortare an de undre och hafva skaftet mycket kort och tjockt, med den 

 forsta leden mycket storre an de tva foljande korta lederna (fig- 7, b.\ Bisvepan bestar af 3 4 smala leder, 

 af hvilka den forsta ar langre an de tva foljande tillhopa. Svepau bestar af omkring 15 leder, af hvilka den forsta 

 ar tjockare an de ofriga och lika lang med de fyra eller fern foljande lederna, samt pd den inre sidan forsedd med 

 glesa och langa borst. De undre anteunernas tva sista skaft-leder aro lika lauga, och deras svepa bestar af om- 

 kriug 45 leder hos hannarne, men af 20 25 hos honorna. 



Maiuliblerna aro langa och smala, samt hafva spetsen bred och tillskarpt, och vid den bakre kanten vapnad 

 med en liten tand. Vid den framre kanten har den pa den inre sidan en krokt och stark torn. Tuggknolen ar 

 liten och palpens andra led ar langst, samt den tredje uti den ena kanten forsedd med nagra borst. Den forsta 

 maxillens (tig. 7, c.) palp nar langre fram an den yttre skifvaii, och ar uti spetsen forsedd med 4 5 i iindan tva- 

 klufna tornar. Den yttre skifvan ar kort, uti andan forsedd med 6 9 uti deu ena kanten fint tandade toruar 

 (fig. 7, d.), och uti den inre kanten med niigra fina borst. Den inre skifvan ar temligen lang, smal, utat tillspet- 

 sad, samt i den inre kanten forsedd med nagra grofva cilierade borst. Den andra maxillens yttre skifva ar uti 

 spetsen forsedd med dels slata dels cilierade borst. Siidana finnas iifven uti den inre kanten af den inre skifvau. 

 Den ofre liippens undre kant ar afrundad, och den undre lappen ar klufven uti tva smala flikar, som bakat lorlanga 

 sig med tva temligen ISnga processer. Maxillarbenen aro starka. Deras inre skifva, som nar till palpens andra 

 led, ar i spetsen forsedd med tre korta tornar och nagra cilierade borst. Siidana finnas afven uti dess inre kant. 

 Den yttre skifvan, som nar till hiilften af palpens andra led, ar uti den inre kanten forsedd med 7 8 framat i 

 langd tilltagande, nSgot bojda tornar. Palpens klo ar stark och vid spetsen viipnad med nagra borst. 



Det forsta benparet (fig. 7, e.) ar langt, smalt och spensligt. Dess forsta led fir langst, nastan rat, nedat 

 obetydligt tilltagande uti bredd, deu andra ej halften sa lang som den forsta, men langre an den tredje, och den 

 fjerde, som iir nastan af triangular form, dock med den framre kanten nagot bagbojd, niigot langre an den tredje. 

 Den femte, som ar nastan lika Ifing med den tredje och fjerde tillhopa, ar smal och till formen rectangular. Dess 

 viriklar iiro afrundade och vid deu friimre ar den forsedd med en knippa af liinga och krokta borst. Uti den un- 

 dre kantens friimre del ar den forsedd med en liten inskiirning (fig. 7, f.), och p8 det bakre hornet sitta mycket 

 lauga och krokta borst, som nastan alldeles undangomma den ytterst svaga, nastan rudimentara klon, hvilken iir 

 ffistad ett stycke upp pa den bakre kanteu. Klon iir uti deu concava kanten forsedd med 3 4 temligen stora 

 tander. Den del af ledens bakre kant, som motsvarar klon, ar ytterst fint tandad. Det andra (fig. 7, g.) benpa- 



