52 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



ningar, som under sturkare fiJrstoring visa sig hnfva en bAgbojd form och varn ordnade uti tviirgaende radcr. Hos 

 G. Sabini Hro skalets ojcmnheter raycket raindre markbara och lialVa mnra form af runda knolar. 



De .-ii-r-ita individer af dcnna form, soro jng sett, voro omkring tolf m.m. 



Till fiirgen ar den vauligen olivgron eller bruiiaktig Ogonen iiro svnrta. Honornas iigg aro bl&grcina. 



Denna art forekommcr langs hela Skaudinaviens vcstra kust, il'raii den aldrn nordligaste delen iinda lied 

 till Kullen. Uti Bohuslans skargArd triifias den stundom uti tallosa stimm. Den iir utiuiirkt snabb i sina roreUcr. 



Anm&rhiing: Garamarus angulosus visar sA stor likhet med 6. Sabini, att man nhstan skullc kunna vara 

 bojd for, att anse dem for samma art eller saaom endast tvA olika former af sarama art, om de ickc lorctcdde sa 

 stor olikhet, hvad ryggkolen betraffar. Haruti narma sig viil ungarne af G. Sabini mycket G. angulosits, men 

 dels traffar man fullt utbildade, aggbarande individer af G. angulosus, dels vida mindre exemplar at' G. Sabini, 

 som redan ega de egendomliga tanderna pi\ ryggens kcil. Jag liar varit i tillfalle att underscika och jemfbra inili- 

 vider af bAda dessa arter tagna uti Bohuslan pA samma stiille, af hvilka G. angulosus, af tolf m.m. liingd, mnl 

 gg i brostsacken, ej visade spAr till lander pA ryggknolen, dA deremot dessa tiinder voro fullt utbildndu hos un- 

 gar af fern till sex m.m. liingd af G. Sabini. Man torde derfure hafva skiil, att anse dessu sfisom tvii skilda, 

 ehuru ganska uarstfieude arter. 



aa. Dorsum rotundatum. 

 b) Segmenta iria posteniora abdominis supra fasciculis spinarum armata. 



3. Gammarus locusta (LINNE). 



Oculi magni, renifonnes. Antennas superiores inferioribus longiores, flagello appen- 

 diculari ex articulis 5 9 composite. Kami pedum abdominis ultimi paris aut sequales 

 aut exterior interiore quarta parte major. Appendix caudalis profundissime divisa. Spina; 

 in segmentis tribus posterioribus magnae. 



Cancer macrourus, thoracc articulate, coeruleus, LINNE : Gothl. Eesan, p. 260. 



locusta, LIXXB: Fauna Suecia, edit. 2:da, p. 497. 



>> a Systema Naturae, edit. 12:ma, p. 1055. 



pulex, LINXE: ibidem. 

 Gammarus locusta, M. EDWARDS: Hist. nat. des Crustac. , T. Ill, p. 44. 



ZADUACU: Synops. Crustac. Pruasic. Prodromus, p. 4. 



a Duebeni, LiLJEBORG: Ot'vers. af Kongl. Vetensk. Akad. Forhandl., I8.il, p. 22. 



locusta, BuROERSDUK: Annot. de quibusd. Crustac. indlg., p. 18. 



a LILJEBORO: Kongl. Vetensk. Akad. Handl., 1853, p. 4i8. 



> mutatus, Ibidem, p. 447. 



locusta, SPENCE BATE: Annals a. Magaz. of Natur. Hist., 1857, sec. ser. XIX, p. 144. 



Habitat omnium vulgatissima in mari germanico et baltico. 



Beskriftiing: ' Kroppen fir hog och nagot hoptryckt, med ryggen afrundad och utau spSr till nftgoi) kiil. 

 Ogonen aro stora och njurlika, med dcu ofre iindan lig^ande nagot mera bak&t tin den ncdrc. Ilufvudets traiure 

 kant bildar ej nii^ot rostrum. Ue ofre antoniierna, hvilka nS till dct forata segmentet af abdomen, aro langn- .-HI 

 de undre, och ot'verskjuta dessa med 4 5 leder. Skaftets fiirsta led af de ofre atitennerna, som ar nAgot tjockan- 

 och langre au dun andra leden, nar lika langt Cram som de tre fursta lederna af dc undre antenuernas skal't. Den 

 andra leden ar myckct langre an den tredje, hvilkeu nftr ungrfiir sa langt Cram som den fjerde Icdeu af de undrcs 

 skaft. Ledernas antal i svepa och bisvepa varierar mycket et'ter djurets storlek och kcin. En stor hanne hade Cyratio 

 ledcr i de ofrcs svepa och nio uti bisvepan, samt sexton i de uudres svepa. Det vanligaste antalet ar likviil oinkring 

 tretio leder i den ofre, 5 7 i bisvepau och 12-15 i den undre svcpan. Den torsta Icdeu af de undre antcnner- 

 nas skaft iir kort, men tjock. Den andra ledeu, hvars yttre sida ar kort och den inre storre, utskickar Iran den 

 undre delens frainre atida en stor, nAgot bujd, i spetscu borstbarande process; den tredje leden iir afven kort, och 

 tjockare an den Ijrrde och fcmte, hvilka tiro langre an den tredje och lika liinga med hvarandra. Biide skaft orh 

 -vcpor iiro forsedda med temligen langa borsl. 



Mandiblerna, som iiro starka, hafva den yttre och den inre grcnen forsedda med 4 5 grot'va tancler och 

 tuggknoleu hog. Palpen iir lAng och grof; den andra ledeu iir liingre iin den tredje, och bada biira i den ena 



' l)a man mycket tvistat om, hvilken art som egcntligen iir I.INNKS Gammarus loeusta, har jag ieke ansett det 

 vara ofverflodigt att meddela en utforlig beskrifuing af individer af denna art tagna vid Gotland, hvarest 

 font observerade sin Gammarus locusta. 



